1904. No. 5. FORTSATTE BIDRAG TIL NORGES ANTHROPOLOGI. 73 



Nissedal. Triungen. 



Gulagtig pigmenteret Hud 18,4 pCt. 28,5 pCt. 

 Mørkt & sort Haar ... 13,0 — 16,6 — 



Leptoprosope — ... 30,4 — 17,6 — 



Mesoprosope — ... 41,3 — 52,9 — 



Chamæprosope — ... 28,2 — 29,4 — 



I Legemsbygning slægter derfor ogsaa Nissedalen noget paa Aam- 

 lingen og omvendt. 



Index af Siddehjø-iden 51,4 

 — - Favnevidden 103,0 

 Der er i Nissedal og i Aamlid f&lgende Forhold : 



Firskaarne .13,2 pCt. 12,5 pCt. 



Slanke 26,6 — 25,0 — 



Mellemform mellem disse to 6,6 — 3,4 — 



Spinkle. . . .' 4,4 — 1,4 — 



(Cfr. Nedenæs Amt S. 24.) 

 Jevnsides med Nissedal, kun skilt derfra ved en omtrent 2 IMil bred 

 Fjeldstrækning, som i Almindelighed til dagligdags kaldes Naperheia efter 

 det store herliggende Naper Vand, ligger Fyrisdal (Fyrisdalr). Der er 

 adskillig Rapport om Sommeren over denne Hei mellem Bygderne, men 

 ingen ordentlig Veiforbindelse. For at komme i \"eiforbindelse med Fyris- 

 dal maa man opover Vraavand til Vraalidosen, hvorfra der gaar Vei syd- 

 over igjennem Annexet Veum til Hovedsognet, det gamle Moland eller 

 nu Fyrisdal. 



]\Iaaske paa Grund af denne vanskelige Forbindelse mellem Bygderne 

 synes Fyrisdal neppe at have faaet sin oprindelige Befolkning fra den 

 Kant, men, som det fremgaar af den anthropologiske Analyse, mere fra 

 Vest over Heiene fra Sætesdalen. Dette ses temmelig tydeligt saavel af 

 Skalleindexernes Fordeling og Forhold, som af Blondhedsgraden: 



Nissedal Fyrisdal Valle (Sætesdal) 



Mesocephaler. ... 26,1 pCt. 41,1 pCt. 43,7 pCt. 



Rjødt og blondt Haar 55,9 — 78,4 — 76,4 — 



Fyrisdal synes efter dette altsaa ikke ligesom Nissedal at have været 

 i synderlig Berøring med de sydligere Bygder (Aam.lid og Gjævedal), 

 men vel med de vestligere og da specielt Sætesdalens mesocephale Ud- 

 straalingscenirum ( Valle). 



Ogsaa i\nsigtsdannelsen er noget forskjellig, idet i Fyrisdal det lange 

 og smale Ansigt er hyppigere forekommende end i Nissedal og i Forhold 

 hertil lave og brede sjeldnere. 



