74 C. O. E. ARBO. M.-N. Kl. 



Nissedal. Fyrisdal. 



Leptoprosope . . 30,4 pCt, 41,1 pCt. 



Mesoprosope . . .41,3 — 39,7 — 



Chamæprosope . 28,2 — 19,1 — 



Fyrisdølen har med alt sit Slægtskab forøvrigt til Sætesdølen dog 

 ikke dennes høie og af og til colossalt svære, noget barbariske Under- 

 kjæve. 



Ogsaa i Statur og Legemsbygning er der nogen Forskjel mellem 

 Nissedøler og Fyrisdøler, hvilket fremgaar heraf: 



Nissedal Fyrisdal 



Firskaarne 13,2 pCt. 3,4 pCt. 



Slanke 26,6 — 26,1 — 



Melleniform af disse to . . 6,6 — 3,4 — 



Spædbyggede 4,4 — 2,8 — 



Han er altsaa mindre grovvoxen end denne, medens de i Slankhed, 

 som jo er Vcstthelens Særkjende, forholde sig næsten ens, men saa er 

 der nu igjen lidt flere spædbyggede i Nissedal. Fyrisdølens Gang er 

 lettere og mere springende end Nissedølens, blandt hvem Triungen spe- 

 ciclt har en tung Gang; han ligner ogsaa heri paa sin vestlige Nabo 

 (Valledolen). Index af Siddehøiden er 51,4 af Favnevidden 102,7 altsaa 

 lidt kortere Arme end Nissedølen. 



Hvad Pandeformen angaar, er den ikke saa ofte skraatliggende som 

 i Nissedal, hyppigere mere ret opstigende og bøier imod Tindingpartierne 

 mere tvert af end hos Nissedølen, der hyppigere har en noget hvælvet 

 Pande. Næseformen er hos begge den lige og rette, men i Fyrisdal dog 

 med flere saavel lidt concave som convexe Næserygge og andre mindre 

 Formforskjelligheder, hyppigere med lidt ophøiet Spids (nez retrussé), med 

 Pukkel paa Midten og bô-lgeformig Ryg. 



Efter Bygdetraditionen, som ofte kan være noksaa seig og sikker og 

 især i Egne, der som Thelemarken have været et trofast Hjemsted fremfor 

 andre for de gamle Sagn, kanske besidder saa meget stjørre Krav paa 

 Paalidelighed, skal den saakaldte Kleivgrænd i Bondalen, hvor den bekjendte 

 gamle, nu nedlagte Bispevei ifra Valle kommer ned, have været den tid- 

 ligst befolkede Del af Fyrisdal, hvilket jo ogsaa synes at tyde paa Ind- 

 vandring fra Vest af. Den udgjorde ogsaa i sin Tid i Forbindelse med 

 den tilstødende Heglandsgrænd i Hoveddalføret et eget Annex, Hegland. 

 Gaardenes Navne her ere meget gamle og nævnes tidligt i Diplomerne; 

 de ere ogsaa forholdsvis smaa og lidet dyrkede, ligesom der findes talrige 

 Gravhauge. Her paa Gaarden Lille Bondal ligger saaledes en Gravhaug, 



