1904. No. 5. FORTSATTE lilfJRAO TIL NORGES ANTHROPOIXKil, 75 



hvor en Mand ved Navn Sigurd af Lid skal være blevcn hauglagt, om 

 hvem Traditionen beretter, at han var med paa Jærnland (Jædcren) og 

 kjaempede mod Harald Haarfagre^ Ved Gravning i Haugen har man 

 ogsaa fundet forskjellige Oldsager fra den yngre Jernalder. Traditionen 

 er i mange Henseender noksaa mærkelig, Saavidt man af Oldfundene 

 kan slutte noget tilbage til Dalens mere eller mindre tidlige Bebyggelse, 

 har der været Rydning her tidligere end i Ni-ssedal, da man har Fund her 

 foruden fra Stenaldcren, ogsaa fra den ældre Jernalder, og her paa flere 

 Steder er forholdsvi« talrigcre Gravhauge'^, At Forbindelsen har været 

 med Sætcsdalen, fremgaar ogsaa rleraf, at nogle Gaarde paa Vestsiden af 

 Fyri.svatn skattede til begge Dale. Dalen er fremdeles en Skovbygd til- 

 trods for det tidligere her drevne lijcrgværk, og Skoven eies af Bygden* 

 egne Folk, hvad jo i oeconomisk I Icnseende har stor 13etydning for denne. 

 De svacre Skove er det vel ogsaa, som har gjort, at Bygden, ialfald den 

 øvre Del af flenne, i sin Tid er bleven kaldt Vi/Jir (Skovene), hvilket gjcn- 

 finflcs i AnnexeLs Navn Veum. Det er vel givet Fîygden af N'abocrnc i 

 Xord og Vest, der intet saa til Bygden, men kun de store Skove, bag 

 hvilke den ligger. 



— Men framst gicng Fyrsdølen 

 i Fylkingji — .«» 



Dette Vers i det gamle mærkclige Kvad, som besynger Thclerncs, 

 under Hjartdal omtalte, for dem saa ulykkessvangrc Reisning i l540imod 

 de tydske Bjergmænd og det haarde og uretfærdige Hoveriarbeide, som 

 i Anledning af disse var dem paalagt, kan cndnu med fuld Rette sættes 

 som Motto, naar man skal skrive Fyrisdølens Charakteristik*. 



Ligesom dengang er han fremdeles Veitthelemarkens Forfgangimand, 

 vaagen og intelligent, og har ogsaa i udpræget Grad den af V, Vislie skil- 

 drede Theleroarkske Charakter, Fyrlsdølen er udpræget Sanguiniker, »om 

 lader sig fore og lede med den stiarrste Lethed. Der foreligger en hel 

 Del noksaa slaaende Exempler herpaa. Da f. Ex. den evangelisk-lutherske 

 Salmebog blev indført, optog de den strax uden Indsigelser og ligesaa 



I J. L. Qvifling: FyrUdalj Pnestcs-jcld og deU Pranter. S. 44. 



* Paa Molaodjroocn i Fjrmdal ctaar der endda et Par Skåatleoe, btroraf deo esc synt* 

 at bxre nogle otydelige Rooer. Alâlandeiie oiellem dem er 23 M. 63 Ctm^ og ReU 

 otogen er i Nordrest og Sjrdoft. Paa Gymoeo i Hegeboflad i Lyngdaleo naar ofiaa 

 et Par Sketerteoc i famnc Compasretoiag, men Afrtaodeo metlem diiie er betyddif 

 cl«rre, 65,50. 



^ Fjrisdøleme lyaet ogaaa at have rattet med red Harald Graatopt Rctfonig onder Enk 

 af PoounerD 1438, tbi Prortteo i Gjerpen, Hjarraad ThAraldsøn, sender dem et Sk)«ode- 

 htev, som synes at sigte hertU (QaisUog 1. c. S 81). 



