JOHN SEßELIEN. M.-N. Kl. 



henvist til Beregninger. I 1874 forandrede Roscoe^ sin Metode således, 

 at den lysfølsomme Papirstrimmel hver Time ved en automatisk Udløs- 

 ning blev udsat for Lyset. Herved blev det muligt at udstrække Serie- 

 målingerne ikke blot over hele Aret, men også at få dem regelmæssigt 

 til alle Tider af Døgnet. 



Ved de her antydede Fremgangsmåder har Roscoe og hans Med- 

 arbejdere bestemt en stor Mængde Kurver for den daglige og årlige 

 Forandring af den kemiske Lysintensitet i Heidelberg, Mafichester, Kew, 

 Dingwall i Skotland, Para i Brasilien og Quintado på Portugals Vestkyst 2. 



Også i St. Petersburg har Stellinga i Løbet af et År (1874—75) 

 foretaget en Række Målinger af Sollysets kemiske Intensitet væsentlig 

 efter R os co es Fremgangsmåde. Da Stelling ved sine Undersøgelser 

 ikke kjendte til Rose oes nysnævnte automatisk arbejdende Apparat, 

 foretog han sine Intensitetsbestemmelser kun i Gang daglig, nemlig 

 Kl. I p. m. Stelling kunde derfor ligesålidt få et Udtryk for den sam- 

 lede Lysmængde i Løbet af en Dag, som han kunde bestemme Sollysets 

 Fordeling på de forskjellige Dagstider. 



Det lader sig dog heller ikke nægte, at Roscoes automatiske 

 Registrerapparat er så kostbart og så kompliceret, at der ikke godt kan 

 være Tale om nogen almindelig Benyttelse af detsamme. Derimod 

 skylder man W i e sn er ^ Tak for en ganske betydelig Forenkling afhele 

 denne Papirsværtningsmetode og det dertil hørende Apparat. Ved Hjælp 

 af et lidet Lommeapparat, som enhver let kan gjøre selv, og i For- 

 bindelse med Klorsølvpapir, som er gjort holdbart efter en af Eder^ 

 angiven Fremgangsmåde, er Bestemmelsen af den kemiske Lysintensitet 

 ligeså enkel som enhver anden meteorologisk Observation, og der er fra 

 den Side intet i Vejen for at lade slige lagttagelser indgå i de meteoro- 

 logiske Stationers daglige Arbejde. Med dette Apparat har Wies ner 

 selv foretaget en Række Målinger på Spitsbergen og i det nordlige 

 Norge 6. 



Imidlertid kan man heller ikke med Wiesners Apparat foretage 



1 Pogg. Ann. 151. 



2 En god Sammenstilling af disse Forsegs Resultater findes i Pizzighelli: die Actino- 

 metrie, Wien og Leipzig 1884, Pag. 42 — 84; loe. cit. Pag. 64 findes et Par Trykfejl, 

 der er fulgt med fra Originalafhandlingen, men som let opdages. 



3 Zeitschr. d. österr. GesellscU. für Meteorologie XIV, 1879. 



4 Untersuchungen über d, photochem. Klima von Wien, Cairo u. Buitenzorg. Wien 1896. 

 s Cfr. Kissling: Beiträge zur Kenntniss des Einflusses der ehem. Lichtintensität auf die 



Vegetation. Halle 1895. P^g. 6 — 7. 

 6 Beiträge zur Kenntniss des photochem. Klimas im arktischen Gebiete. Wien 1898. 

 Assistent Sollied har i nogle Ar ligeledes foretaget en Del Målinger på As efter 

 denne Metode. 



