1904. N'o. g. FOTOKEMISKE STUDIER. 5 



andet end »Stikproverc. For at ß Integralet af alt det på en Overflade- 

 enhed i et længere Tidsinterval faldende kemisk virksomme Lys, trænger 

 man altså et stort Antal af slige »Stikprov^er«. Af disse kan man da. 

 som Roscoe har gjort det, tegne Dagskurverne på stift, ensartet Papir, 

 og bestemme \'ægten af de af Kur\erne begrænsede, udklippede Arealer, 

 der således afgiver et Mål for det sogte Integral. Herved må dog er- 

 indres, at en slig grafisk Integration af slige isolerede Stikprover (og 

 selv ved Roscoes automatisk virkende Registrerapparat får man kun 

 Stikprover med i Times Mellemrum) er forbundet med megenUsikker- 

 hed. Navnlig er dette Tilfældet på Dage med vexlende Skydække, hvor 

 Lysintensiteten er underkastet store Svingninger i Lobet af korte Tids- 

 intervaller. 



Onsker man derfor at måle den samlede kemisk virksomme Lys- 

 mængde i et længere Tidsrum, er man henvist til andre Fremgangsmader. 

 Af disse kommer dels de s. k. Skalafotometre. dels de lysfølsomme 

 Væsker i Betragtning. 



Skalafotometrene 1 er meget enkle at benytte, men der klæber ad- 

 skillige Misligheder ved dem -. Deres \'ærdiangivelser i de højere Grader 

 er temmelig usikre, så at man for at undgå store Aflæsningstal kun bør 

 benytte korte Insolationsperioder, og af sådanne fir man derfor, især på 

 lange og lyse Sommerdage flere end det i Gründen falder bekvemt. 

 Hertil kommer, nt forskjellige Papirsskalaer af samme Slags ikke altid 

 giver overensstemmende \'ærdier, og endvidere, at Papiret forandrer sin 

 Gjennemsigtighed med Tiden. Det er endvidere nødvendigt at dække 

 Papirsskalaen med en Glasstrimmel, hvilket forårsager særlige Forst}'rrel- 

 ser ikke blot ved Glassets Absorption, men også ved Glaspladens tilbage- 

 kastende Virkning. At indfore en Korrektion for disse Forst}Trelser 

 lader sig ikke let gjøre, da denne må have forskjellige \"ærdier efter 

 den vexlende Solhojde. 



Skalafotometre er dog benyttet af Kissling^ ved Undersogelser 

 over den kemiske Lysintensitet i forskjellige Planteformationer, hvorved 

 han bestemte Intensiteten af den omkring Linjen G beliggende Spektral- 

 fraktion ved Hjælp af Papir, der var gjort følsomt for disse Stråler ved 

 Kaliumkromat. Ved at benytte Papir, som er præpareret med Klorsølv, ligger 

 den maximale Følsomhed for Strålerne mellem G og H. — K.J. \'. Steen- 

 strup og K. Prytz anbefaler Skalafotometret til Bestemmelse af Dags- 

 lysets Styrke, medens Muligheden heraf bestemt bestrides af Ad. Paulsen-. 



' Se Eder: die chemischen Wirkungen des Lichts, Halle a, S. 1S91 Pag. 404 etc. 



2 Se den derom førte Strid i Fysisk Tidsskrift, Bd. i og 2. Kjebenhavn 1902 — 1904. 



3 Se Note 5 forrige Side. 



