FÖRSLACr TILL NY FLOTTMXGSLAGSTIFTNIXG X 5 



stor säkerhet kunna säga, att de nedanför liggande verken alltid ha stora 

 olägenheter av ovanliggande sorteringsverk utom i det fall, att vid en flott- 

 leds slut endast två flottande återstå, som skilja på olika ställen. Den nederst 

 liggande skär då pi})Or i vassen. En omredigering av denna punkt är syn- 

 nerligen önskvärd, om man ej särskilt vill missgynna langfärdsvirket, vilket man 

 enligt motiven hellre vill gynna. 



I § 58 torde förekomma ett tryckfel. Där säges att ^/jq av de flottande 

 kunna begära extra stämma. Detta kan ej vara möjligt. 



I <^ 62 förbehålles möjlighet till ersättningstalan hos K. B. Här är ingen 

 tidsbegränsning införd, vilket enligt motiven ej skulle vara vanligt i moder- 

 nare lagstiftning beträtfande ekonomiska sammanslutningar. Jag vill då fram- 

 hålla, att deltagarna i en tlottnings förening växla betydligt mera än med- 

 lemmarna i andra sammanslutningar, och att sålunda ett missgrepp, som be- 

 gåtts av en flottande, som behärskat flottleden ett är och sålunda då valt sty- 

 relse, måste betalas av en annan, som några år senare är i samma ställning. 

 Klagomålen böra anföras under flottningsaret. 



Sluthgen talas om vissa straffbestämmelser, om man i de kalkulativa an- 

 märkningarna upptager och sålunda röstar för för högt röstetal. Jag får verk- 

 ligen säga, att omröstningar av denna art ej äro så allmänna, som flottleds - 

 kommitterade synas förutsätta, men att däremot § 66 i sitt nuvarande skick 

 kommer att medföra, att de kalkulativa uppgifterna endast komma att omfatta 

 den virkeskvantitet, som för tillfället är utdriven eller inköpt, varigenom dessa 

 uppgifter bli värdelösa för sitt huvudändamål, ackordssättningen. 



Slutligen vill jag framföra mitt tack till herrar flottningskommitterade för 

 att de uppklarerat så många oklara och tvistiga punkter i den gamla flott- 

 ningsstadgan. Att jag ej kunnat bli i tillfälle dröja vid dessa lyckliga grepp, 

 tillskriver jag den korta tiden och det vidlyftiga ämnet. 



Flottningschefen Axel Löf. I det av vattenrätts- och dikningslagskommitté- 

 ernas den 17 december 191O avgivna förslag till vattenlag m. m. hava frå- 

 gor, som beröra den allmänna flottleden, icke blivit behandlade i annan mån, 

 än då med hänsyn till andra intressen deras förbigående icke kunnat ske. 

 Nämnda kommittéers sammansättning var icke sådan, att flottningsintresset 

 kunde bliva föremål för sakkunnig behandling, och deras uppdrag innefattade 

 ej heller omarbetning av nu gällande flottningslagstiftning. I lagförslaget re- 

 serverades ett särskilt kapitel, kap 4, för inrymmande av nu gällande eller 

 blivande stadganden angående allmän flottled. 



De särskilda sakkunniga, som den 22 november 191 1 förordnades att ut- 

 arbeta förslag till ny flottningslagstiftning, hade för fullgörandet av sitt upp- 

 drag sålunda att de/s utarbeta det i vattenlagförslaget felande 4 kapitlet och 

 c/e/s i lagförslagets övriga delar, i den mån dessa kunde beröra flottningsin- 

 tresset, inarbeta nödiga bestämmelser för reglerande av förhållandet mellan 

 allmänna flottleden och de övriga intressena. 



De sakkunniga hava därvid uppdelat flottningslagstiftningen på sådant sätt, 

 att de delar därav, som angå inrättande, utvidgande och förbättrande av all- 

 män flottled och vad därmed sammanhänger, intagits i vattenlagen, varemot 

 bestämmelserna om allmän flottleds nyttjande och om de flottandes inbördes 

 förhållande sammanställts i ett särskilt förslag till lag om flottning i allmän 

 flottled. 



