126x I.IirKRATUR 



I. K. Sandmo: Feillaeren og dens anvendelse i skogbruket. 46 sidor. 

 H. Aschehougs förlag. Kristiania 1918. 



För några år sedan utkom ett tyskt arbete av forstassessor, doktor J. Bussk, 

 benämnt Die Aus^leirhiini:^srechniing uiid ihre Bedeulu?ig fiir die Benrteibing forsl- 

 liclicy Fuif^en, vilket av undertecknad anmäldes i 191 3 ärs fackavdelning av 

 Skogsvårdsföreningens tidskrift. Redan dessförinnan hade emellertid sanno- 

 likhetsl)eräkningen och felläran kommit till praktisk användning vid svenska 

 skogsundersökningar genom dessa beräkningsmetoders tillämpning av kommis- 

 sionen för försökstaxering rörande virkeskapital, tillväxt m. m. av skogarna i 

 Värmlands län, vilket ju även framgår av det år 19 14 utkomna betänkandet 

 om den s. k. värmlandstaxeringen. Numera ser man felläran komma till 

 användning litet då och då i de skogsvetenskapliga publikationerna i vårt land. 



.Sekreteraren i norska lantbruksdepartementet J. K. Sandmo har nu, in- 

 seende fellärans stora betydelse vid skogsstatistiska och skogsmatematiska ut- 

 utredningar, utgivit ovanstående arbete till tjänst för de norska skogsmännen. 



Det förhållandet, att ifrågavarande arbete är lagt något mera teoretiskt än 

 Husses, på så sätt att Sandmo i regel lämnat bevis för de lämnade, matema- 

 tiska formlernas riktighet, bidrager endast att öka arbetets värde, då felläran 

 utan tvivel tillhör de områden, som måste grundligt inläsas, för att praktiskt 

 kunna tillämpas. Boken bör således även i .Sverige, där vi allt fortfarande 

 äro klent försedda med läroböcker i skogsmatematik, röna stor efterfrågan 

 och blir med hänsyn till den på vissa ställen knappa, men genomgående 

 koncentrerade formen ett gott komplement i hithörande frågor för dem, som 

 förut tagit del av Busses avhandling. 



Med exempel belyses fellärans användning på huvudsakligen skogliga spörs- 

 mål. Det rjärde och sista exemplet är hämtat från den s. k. värmlands- 

 taxeringen. 



Författarens uttalanden rörande den grafiska bearbetningen a\' jiroA'trädens 

 höjder vid skogstaxeringar kunna ej fullt gillas av anmälaren. Då efter 

 allt att döma den egentliga beståndstaxeringen, med särskilda provträd för 

 varje skogsmarksavdelning, mer och mer förlorat i betydelse, på grund av 

 det förhållande att alltför många provträd erfordras för att uppnå den förut- 

 bestämda minimifordran ä taxeringsresultatets noggrannhet, torde provträds- 

 materialet vid bearbetningen av större taxeringar alltid komma att uppdelas 

 dels i vissa godhetsklasser, dels i diameterklasser, varvid oberoende av antalet 

 provträd i de olika diameterklasserna en medeltalsberäkning av höjderna i 

 varje klass först bör äga rum, innan dessa medeltal för de olika centimeter- 

 och godhetsklasserna grafiskt utjämnas. Avsättas, såsom författaren hävdar, 

 höjderna å alla tagna provträd, uppstår en svärm av punkter, genom vilken 

 utjämningskurvan skall dragas, varvid utjämningen i motsats till författarens 

 påstående måste bliva svårare att utföra. 



Slutligen torde, måhända något kraftigare än författaren själv gjort, behöva 

 ]:)Oängteras, att felläran är ett medel icke att uppnå sanningen själv, utan 

 ])lott att komma densamma ett stort steg närmare. 



iM. N. 



