DOMÄNSTYRELSENS CIRKULÄR M. M. 



X 145 



lerna. Samma uppfattning angående arten av domänstyrelsens och skogs^tatcns förvaltning 

 har tydligt kommit till uttryck i det av den norrländska skogsvårdskommittén den 15 mars 

 1912 avgivna betänkandet, där kommittén franihåller, alt det i regel måste anses riktigt, att 

 staten icke själv bedriver industriell verksamhet, men att fall kunde förekomma, då ett mot 

 satt förhållande inträdde. De skogssakkunniga för södra Sverige hava även i huvudsak ut 

 talat samma mening i sitt betänkande av den 17 december 1915 samt angivit, under vilka 

 förutsättningar försågning av virket å de allmänna skogarna för höjande av dettas nettoav 

 kastning huvudsakligen borde äga rum. 



Domänstyrelsens och skogsstatens organisation har varit och är allt fortfarande i huvudsak 

 inriktad efter dessa linjer med en personaltillgäng, beräknad efter behovet av den högre och 

 lägre personal, som kan erfordras, vid en skötsel av statsskogarna, som avser ett planmäs- 

 sigt ordnande och genom utsyningsförfarande ledd aw-erkning å desamma samt skogsvår- 

 dande åtgärder. För utförande genom denna förvaltning av förädling av skogsprodukterna 

 från statens skogar saknas alltjämt ej blott tjänstemän utan även arbetsledare. 



Emellertid har styrelsen alltjämt haft sin uppmärksamhet inriktad på att, där förhållan- 

 dena sådant krävde, anordna förädling genom revirförvaltningarna av skogarnas avkastning 

 antingen detta nu skulle ske genom försågning eller kolning av virket eller genom dess 

 tillhandahållande åt spekulanter vid trafikled i förarbetat skick, och har styrelsen tid efter 

 annan tagit initiativ för anskaffande av härför ävensom för tillgodoseende av de år ifrån år 

 ökade kraven på skogsvårdande åtgärder i samma män avsättningsmöjligheterna för smärre 

 \irke ökats, erforderlig personal med såväl lägre som högre skoglig utbildning. 



Beträffande den förra mä erinras om den betydande ökning av kronojägarekären, som 

 med korta mellantider ägt rum under de senaste tolv åren, och ifråga om den förvaltande 

 personalen ökades möjligheterna till dess rekrytering med det dubbla antalet mot förut ge- 

 nom inrättande vid Kloten av ytterligare en förberedande skogsskola för dåvarande skogsin- 

 stitutet samt slutligen skogshögskolans inrättande, därvid det blev möjligt att intaga ett ännu 

 större antal elever. 



Följderna härav kunna sägas hava börjat visa sig från år 1905 och som ett uttryck för 

 i vilken grad stalsskogsförvaltningen från denna tid tagit befattning med förädling och förarbet- 

 ning av virket från statsskogarna mä här ur den officiella statistiken anföras de siffror, som utvisa 

 beloppen för under vart och ett av åren frän och med år 1909, eller det år från och med 

 vilket sådan statistik i fullständigt skick förefinnes, till och med 1915 genom skogspersona- 

 lens försorg avverkat och förädlat virke i procent nv den totala ärsa\^'erkningen samt de 

 absoluta kostnaderna härför: 



Ar 



Genom skogsför- 

 valtningen avver- 

 kat och förädlat 

 virke i % av to- 

 tala avverkningen 



Motsvarande to- 

 tala avverknings- 

 och förädlings- 

 kostnader 



1909 I 1 1,3 



1910 ^.. .. i 10,6 



191» 13 



1912 ...■■■ I 14,7 



1913 ' 17.9 



1914 21,1 



1915 21,5 



723,952 



So4,374 

 998,521 

 1,257,251 

 1,838,766 

 2,397,728 

 3,216,212 



For ar 1910 löreliggcr ännu icke motsvarande statistik fullt utarbetad, men de under detta 

 ar for enahanda ändamål utbetalade kostnaderna belöpa sig enligt bokslutet till 4,283,386 

 kronor. Under år 1017 stego samma utgifter till 6,189,423 och beräknas under inneva- 

 rande är komma alt nå den ansenliga summan av 10,652,662 kronor. 



Men arbetena i det hela hava ökats i samma proportion och därmed kravet ä personal. 

 Detta framgår av nedanstående siffror på inkomster och utgifter sedan är 1905: 



