146X SKOGSAJ)MINIS'J KA IIONKX. 



Inkomster i Utgifter 



1905 1 7,559,033 I «.653,qoo 



1906 1 8,618,009 I 1,734,111 



1907 '. 9,968,984 1,956,490 



1908 9,540,241 2,448,826 I 



1 1909 10,010,388 I 3,326,401 i 



I i9>o 12,803,255 I 3.434,543 I 



I 19" 12,509,731 , 3,896,115 j 



[1912 13,664,935 4,327,149 



1 i9'3 '■ 18,070,857 I 5,^80,619 



11914 1 18,092,802 j 6,292,956 ' 



11915 1 26,343,396 I 6,932,717 



^916 34,337,524 9,613,247 



Dessa skogsstatens arbetsprestationer, om man frånser de senaste årens, för vilka de an 

 givna siffrorna tydligt varsla om kristidens påverkan, motsvarar, vill det synas domänsty 

 relsen, den gradvis skeende utveckling som i förberörda hänseende med fasthållande av 

 förutnämnda principer bör kunna ske med den personal, som står styrelsen till buds. I fråga 

 om åren 1914 och 19 15 är alt märka det skogsstatspersonalen i ganska stor utsträckning 

 varit inkallad till militärtjänstgöring och under senare delen av år 1917 har en betydande 

 del av denna personal varit ställd till 1917 års bränslekommissions förfogande, varigenom 

 arbetena på statsskogarna givetvis blivit i mänga hänseenden tillbakasalta. 



Innan domänstyrelsen nu ingår på elt skärskådande av de möjligheter, som skulle haVj 

 förefunnits och förefinnas för att med utnyttjande av nu rådande högkonjunktur ä tjärmark 

 nåden tillvarataga stubbveden å kronoskogarna, anser sig styrelsen något böra uppeliålla sig vic' 

 huru tillvaratagandet av denna ved försiggår och vartill de olika slagen av stubbved användas. 



Brytningen av stubbarna försiggår nämligen dels med handkraft och enklare redskap 

 samt med särskilt för ändamålet konstruerade maskiner av olika typer dels också genoni 

 användning av sprängämnen. 



1 senare fallet är det fråga om upptagandet av i allmänhet rätt färska stubbar, och kan 

 ilå brytningen av dessa försiggå omedelbart efter skogens avverkning och plägar den härvid 

 erhållna stuhbveden användas dels såsom vanligt bränsle dels för framställning av tjära jämte 

 biprodukter vid torrdestillation uti särskilda fabriker eller tjärugnar. Vid användande a\ 

 handkraft i förening med enklare redskap är det däremot ofiast fråga om upptagande av 

 äldre till ytvidden förmultnade stubbar och med i fråga om tallstubbar riklig förekomst av 

 töre eller tjärved. Dessa stubbar användas huvudsakligen för framställning av tjära och 

 uteslutande, då tjära skall erhållas genom bränning av veden i s. k. dal. 



Emellertid är ett tillvaratagande av stubbveden icke alltid enbart till fromma för .•^kogen 



Där stubbveden avverkas omedelbart efter det egenliga hygget, torde man, om tillbörlig 

 aktsamhet vid sprängning av stubbarna iaktt■^ges, så att fara för skogseld ej uppstår, icke 

 kunna säga, att densamma är menlig för skogen utan tvärt om. Men vid tillvaratagande av 

 de äldre tjärvedstubbarna, vilka äro för dalbränning särskilt eftersökta, och som ofta nog 

 förekomma inne uti de spirande återväxterna eller de tätt slutna ungskogarna, är faran för 

 en svår åverkan å den ofta synnerligen lovande älerväxten eller ungskogen omedelbart for 

 handen, och det kan ofta nog vara anledning att överväga, huruvida det ej är förmånligare 

 att låta tjärstubbarna ruttna än att utsätta ungskogarna för den skadegörelse, som ej kar 

 undvikas vid en avverkning av dessa. 



Då motionären förordat en viss typ av anläggningar för framställning av tjära, kol och räterpen- 

 lin ur stubbveden, torde det även vara lämpligt att något närmare ingå på denna del av frågan 



Dessa s. k. mindre tjärugnarna uppföras visserligen efter något olika modeller och i väx- 

 lande storlekar, men gemensamt för dem alla är, att de muras av tegel med särskild eldstac' 

 under ugnen, vilken vanligen har en rymd av 25 kubikmeter. I huvudsak användas i dessa 

 ugnar för framställning av tjära äldre stubbar s. k. törvedstubbar av tall eller samma slag?> 

 ved som vid tillverkning av s. k. dalbränd tjära. Råa tallstubbar och även stubbved av 

 gran kan ju användes i dessa ugnar, men blir dä utbytet av tjära väsentligt sämre både 

 kvantitativt och kvalitativt, varför, som sagt, man strävar efter att erhålla om möjligt uteslu- 

 tande törvedstubbar av tall. Till bränslce under själva u^^nea kan däremot använda- vad ved 

 eller virkesavfall som helst. 



