SKOGSADMINISTRATIONEN X 177 



behov, vilkas kompetens vore större än de från allenast skogsskola utexaminerade lärjun- 

 garnas. ] underdånigt statförslag den 30 septemhcr 1915 for år 1917 hemställde styrelsen, 

 med hänvisning till sitt här ovan berörda utlåtande den 24 september 1908, om anslag till 

 en lortsättningsskola vid Kloten, vilken skola tillsvidare och till dess erfarenhet vun- 

 nits om dess funktion och det gagn, som genom densamma kunde beredas skogsväsendet, 

 borde uppföras på extra stat. I enlighet med denna styrelsens hemställan beviljade iqiO 

 års riksdag medel ä extra stat för en fortsättningsskola vid Kloten, vilken med ettårig 

 kurs trätt i verksamhet den i november 1917. Denna skola, som, med hänsyn till sin 

 försöksartade karaktär, endast inrättats tillsvidare pa extra stat, avser, som av vad ovan 

 anförts torde framgå, att utbilda skogspersonal av högre kompetens än den, som erford- 

 ras för kronojägare och därmed likställd; i vilket avseende styrelsen jämväl får hänvisa 

 till sitt underdåniga statförslag för år 1919 med förslag bland annat om tillsättande av 

 förste skogsfogdar i Norr- och Västerbottens läns kustland, för vilka befattningar genom- 

 gången kurs vid fortsättningsskolan skulle utgöra kompetens. 



Förbundet synes, då förbundet framhåller att fortsättningsskoians ettåriga kurs bleve så 

 dyrbar, att dess betydelse bleve helt illusorisk, hava förbisett den avsevärt högre avlöning, 

 som de frän fortsättningsskolan utgångna lärjungarna torde ha att påräkna ej blott vid 

 anställning i statens tjänst utan även i enskildas, en avlöning, som i skälig grad torde 

 uppväga de kostnader, lärjunge måste ikläda sig \id genomgåendet av nänmda skola. En 

 ligt styrelsens åsikt skulle skolan helt förlora det med densamma för närvarande avsedda 

 ändamålet, därest densamma uppdelades på kortare specialkurser i enlighet med det för- 

 slag, som framlagts av de utav domänstyrelsen i november 19:6 tillkallade sakkunniga 

 för ordnande av fortsättningsskola m. m., vilka sakkunnigas uttalande i denna fråga 

 förbundet nu jämväl åberopar. Såsom styrelsen framhållit i sitt underdåniga utlåtande 

 den 23 juni 191 7 över delar av nämnda sakkunnigas betänkande, synes, innan erfarenhet 

 föreligger angående den av statsmakterna beslutade fortsättningsskolan, anledning till 

 diskussion icke förefinnas, huruvida den till försök bestämda formen för fortsättnings- 

 skolan är den lämpligaste eller om möjligen annan form för densamma kan vara mera 

 ändamålsenlig. 



Vad vidare angår förbundets framhållande av att den lägre skogspersonalen icke fått 

 tillfälle att inom 1915 års lönekommission eller hos domänbokföringssakkunniga anföra 

 sina synpunkter, torde det icke tillkomma styrelsen, på vilken någon åtgärd i detta av- 

 seende icke ankommit, att därom uttala sig. Styrelsen anser sig dock böra framhålla, 

 att, enligt vad styrelsen har sig bekant, åtminstone i visst fall den lägre skogsstatsperso- 

 nalen vid 191 5 års lönekommissions i orterna avhållna möten med skogspersonalen blivit 

 satt i tillfälle att låta sig representeras. 



Vidkommande slutligen förbundets nu i sak gjorda underdåniga hemställan anser sty- 

 relsen skäl icke föreligga för att den lägre skogsstatspersonalen skulle genom ombud 

 överlägga med domänstyrelsen i vissa frågor. Styrelsen anser, att såväl de av styrelsens 

 chef och ledamöter verkställda inspektionsresorna som ock den ständiga förbindelse, vari 

 styrelsen står med skogsstatens — i jämförelse med de flesta andra kårer fåtaliga — 

 personal av högre och lägre tjänsteställning i orterna, torde vara fullt ägnade att till 

 styrelsens kännedom och beprövande bringa de åsikter i olika frågor, som göra sig gäl- 

 lande hos den lägre skogspersonalen. Däremot har styrelsen intet att erinra mot, att i 

 speciella fall ombud för den lägre personalen bleve satt i tillfälle att deltaga i de utred- 

 ningar, som vid behandling av vissa frågor anses böra överlämnas till särskilt tillkallade 

 sakkunniga ; i vilket avseende styrelsen får erinra därom, att en kronojägare av styrelsen 

 tillkallades bland de sakkunniga för anordnande av fortsättningsskola vid Kloten, om- 

 organisation av den lägre skogsundervisningen m. m. 



Det synes dock styrelsen som om i sådant fall ombud för den lägre skogspersonalen 

 bör av Eders Kungl. Maj:t eller den Eders Kungl. Maj:t därtill giver nådigt uppdrag utses, 

 såsom förhållandet alltid varit, då någon av den högre skogspersonalen kallats att deltaga 

 i kommittéutredningar. Domänstyrelsen är övertygad, att oftast lämpligare representant 

 därigenom erhålles än om förbundet eller förbundets styrelse skulle äga att utse sådan. 

 Denna åsikt stödjer styrelsen på bland annat förbundsstyrelsens agitatoriska och synnerligen 

 förkastliga uppträdande gentemot den kronojägare, som av styrelsen tillkallades bland 

 nyssberörda sakkunniga för anordnande av fortsättningsskola m. m., oaktat styrelsen 

 ovederläggligt därtill utsett en för detta uppdrag särskilt kunnig och lämplig representant 

 av kåren. Det visade sig ock att förbundsstyrelsen alls icke kände denna i)erson och så- 

 lunda icke heller kunde dedöma hans lämplighet. Likasom då har styrelsen ock i allmänhet 

 Större möjlighet än förbundet eller dess styrelse att bedöma, vilken person inom den in 

 rätt stora kronojägarekåren kan vara lämpligast för ett särskilt uppdrag. 



