178 X SKOGSADMINISTRATIONEN 



Under franiliällande av alt för närvarande inga sådana utredningar enligt styrelsens 

 åsikt pägå, vid vilka skäl för representation av den liigre skogspersonalen förefinnes, ocii 

 med åberopande i övrgt av vad styrelsen nu anfört, får styrelsen i underdånighet hem- 

 ställa, att Sveriges kronojägareförbunds förevarande hemställan icke för närvarande måtte 

 någon Eders Kungl. Maj:ts vidare åtgärd föranleda. 



Remissaktcn får styrelsen härjämte återställa. 



Domänstyrelsens underdåniga utlåtande den 4 mars med anledning av Sveriges kronojä- 

 gareförbunds underdåniga hemställan om att Kungl. Maj;t icke f. n. måtte upptaga domän- 

 styrelsens förslag om inrättande av förste skogsfogdetjänster i Norr« och Västerbottens 

 läns kustland. 



Genom nådig remiss den 16 sistlidna februari har leders Kungl. Maj:t anmodat domän- 

 styrelsen att avgiva underdånigt utlåtande över en underdånig hemställan från Sveriges 

 kronojägareförbund, att Eders Kunkl. Maj:t icke för närvarande måtte upptaga domänsty- 

 relsens förslag om inrättande av förste skogsfogdetjänster i Norr- och Västerbottens läns 

 kustland. Med anledning härav får domänstyrelsen i underdånighet anföra följande. 



I underdånigt statförslag för år 1919, dagtecknat den 21 september 1917, har domän- 

 styrelsen föreslagit, att ett antal befattningshavare med tjänsteställning mellan skogsingen- 

 jörerna och de nuvarande tillsyningsmännen mätte tillsättas i Norr- och Västerbottens 

 kustland för undvikande av att överkvalificerad arbetskraft komme till användning. Dessa 

 tjänstemän, som i första hand borde tillsättas en inom vart och ett av de 11 skogsvårdsom- 

 rådena, skulle i väsentlig män kunna utföra stämplingsförrättningar och anordningar för 

 skogsvården å de dimensionslagen underkastade enskilda skogarna i nämnda kustland. 

 Sedan numera medel anvisats för inrättande av fortsättningsskola vid Kloten ansåg sty- 

 relsen för ifrågavarande befattningar tullt utbildade och kompetenta personer komma att 

 bliva tillgängliga. Det framhölls tillika, att det genom den sålunda föreslagna anordningen 

 ock kunde vinnas, att den nu kännbara bristen på i-kogstjänstemän skulle bliva i någon mån 

 avhjälpt. De ifrågavarande befattningshavarna syntes styrelsen böra benämnas förste 

 skogsfogdar i sammanhang varmed den nuvarande skäligen intetsägande benämningen till- 

 syningsmän borde utbytas mot skogsfogdar. Då de föreslagna förste skogsfogdetjänsterna 

 ej förut ägde någon motsvarighet inom skogsstatens förvaltning, ansåg styrelsen, att verk- 

 ningarna först borde prövas, innan tjänsterna uppfördes å ordinarie stat. Styrelsen före- 

 slog fördenskull, att befattningarna för år 1919 måtte uppföras på extra stat med för var 

 och en ett årsarvode av 2,200 kronor samt med rätt till tre ålderstillägg, vartdera å 150 

 kronor efter 3, 6 och 9 år. Därjämte skulle utgå 350 kronor i fasta resepenningar och 6 

 kronor i dagarvode vid resor. 



Det är mot detta styrelsens förslag, som Sveriges kronojägaroförbund med förevarand>.- 

 underdåniga hemställan vänder sig. De skäl, >om förbundet i huvudsak anför såsom, 

 stöd för dess hemställan, synas utmynna däri, 



att med den förbättrade skogsskoleundervisning, som nu vore att motse, tilisynings- 

 männens i Norr- och Västerbottens läns kustland befogenhet utan risk skulle kunna ökas 

 till den omfattning, som skulle tillkomma de föreslagna förste skogsfogdarna; 



att, om nu ytterligare en klass tjänstemän skulle inrättas, därmed skapades en ny in- 

 stans, vilket i många fall skulle försena ärendenas behandling och för befolkningen göra 

 det än mera oklart än med den nuvarande arbetsordningen veni de skulle hänvända sig 

 till i frågor, som berörde deras med skogen förbundna intressen ; i vilket samband för- 

 bundet ville framhålla, att den föreslagna benämningen skogsfogde vore olämplig: 



att förste skogsfogdarnas tjänsteställning i föi hållande till de för^itvarande tillsynings- 

 männen och kronojägarna syntes komma att bliva en onödig befälsställning, där den yng~ 

 re, möjligen teoretiskt bättre bildade förmannen komme att pressa och vara pådrivare 

 över den äldre kamraten, som dock hade samma bottenskola och därtill vore utrustad 

 med mångårig erfarenhet ; vilket förhållande ej komme att skapa arbetstrevnad inom 

 skogsstaten ; samt 



att, därest förste skogsfogdar nu skulle tillsättas, därmed tillkomme behov av en fort- 

 sättningsskola med full ämnesomfattning, vilket vore emot deras enhälliga mening, som 

 jämlikt nådiga brevet den 13 oktober 1916 av domänstyrelsen tillkallades för att avgiva 

 förslag till den lägre skogsundervisningens omorganisation med mera. 



Förbundet framhåller till sist, att det funne alla skäl tala för, att ett beslut om inrät- 

 tande av förste skogsfogdetjänster icke nu borde fattas utan att därmed borde anstå, tills 

 den lägre skogsundervisningen blivit definitivt ordnad och det därefter tagits i över- 

 vägande, huruvida icke användningen av överkvalificerad arbetskraft inom skogsstaten 

 kunde inskränkas genom att den nuvarande lägre personalens befogenhet ökades. 



