SKOGSADMINISTRATIONEN X 179 



Det torde framgå av vad förbundet sålunda anfört, att förbundet ställer sig avvisande 

 gentemot inrättandet av en mellanklass av tjänstemän inom skogsstaten. Tjänstemännen 

 inom skogsstaten ha hittills förvärvat teoretisk kompetens genom studier i huvudsak 

 antingen vid , skogsskola eller ock vid skogsinstitut, respektive skogshögskola. Endast 

 två klasser av tjänstemän för skogsstaten ha sålunda utbildats. Detta förhållande har 

 med skogsskötselns alltjämt stegrade intensitet och det därmed ökade kravet på utnytt- 

 jande i högsta möjliga grad av tjänstemännens kunskaper och kompetens i övrigt ej alltid 

 visat sig tillfredsställande. Det har i vissa fall lett till att överkvalificerad arl)etskraft kom- 

 mit till anvimdning. Offentligen, såsom inom rik.ulagen, har flerfaldiga gånger hävdats den 

 åsikten, att överkvalificerad arbetskraft borde undvikas inom statens tjänstekårer. Redan 

 1906 års skogsundervisningssakkunniga föreslogo, helt visst med tanke härpå, att ett s. k. 

 skogsläroverk skulle inrättas, avsett att utbdda personer för en mellanklass av tjänste- 

 män, alltså med kompetens mellan den för förvaltande och bevakande personal erforder- 

 liga. Visserligen anförde tvenne av de sakkunniga reservation mot nämnda förslag, men 

 får styrelsen framhålla, att dessa reservanter saknade erfarenhet om den speciella tjän.st- 

 göring, som utövas inom de delar av landet för vilka styrelsen ini föreslagit tillsiittande 

 av en mellanklass. 



I det underdåniga utlåtande, som styrelsen den 24 september 1908 avgav i anledning 

 av nämnda sakkunnnigas betänkande, avstyrkte styrelsen viserligen inrätandet av 

 ovan berört skogsläroverk, men uttalande däremot, att inrättandet av en skogs- 

 skolans fortsiittningskurs, avsedd för personer med folkskoleutbildning, syntes böra 

 ske, vilken kurs skulle förse enskilde och i någon mån även staten med arbetsledare, 

 vilkas kompetens vore större än de från allenast skogsskola ute.xaminerade lärjungarnas. 



Det av skogsundervisningssakkunniga föreslagna skogsläroverket kom icke till stånd. I 

 stället inrättailes vid skogshögskolan en s. k. forstmästarkurs, som i huvudsak bildar en 

 motsvarighet tili den genom nådig kungörtdse den 30 december 1893 föresklivna lägre 

 kursen vid .skogsinstitutet. Denna forstmästarkurs och dess tidigare motsvarighet, lägre 

 kursen vid skogsinstitutet, ha icke löst frågan om utbildning av den mellanklass av tjänste- 

 män, son: synes erforderlig såväl i vissa fall inom skogsstaten som ock hos enskilda 

 skogsägare, då nämligen de från nämnda kurser utexaminerade i regel kommit att till- 

 godose behovet hos enskilda av förvaltande personal, alltså med en ställning nära j;im- 

 förlig med jägmästarens. 



Hos enskilda skogsägare ha visserligen sedan gammalt funnits tjänstemän av en mel- 

 lanklass i viss mån motsvarande den, som styrelsen nu föreslagit. Sålunda har å bland 

 annat större bruksskogar varit anställda överskogvaktare med ställning mellan den vicl 

 bruket anställde skogsförvaltaren, ofta med jägmästares utbildning, och skogvaktarna 

 med utbildning i regel vid statens eller enskilda skogsskolor. Även skogsägare, som icke 

 ansett sig kunna anställa särskild skogsförvaltare med högre skoglig utbildning, utan ; 

 stiillet uppdragit åt sådan person att en eller ett par gånger om året besöka deras skogar 

 för att giva instruktioner och direktiv, ha i många fall ansett lämpligt att anställa över- 

 skogvaktare. Vidare ha sedan länge hos de större skogsbolagen, särskilt de norrländ- 

 ska, varit anställda faktorer med en ställning i viss mån motsvarande de nyssnämnda 

 överskogvaktarnas. Denna mellanklass av tjänstemän, som den privata skogshanteringen 

 sålunda synes funnit med sin fördel förenligt att använda, torde med de mindre fordringar 

 som tidigare ställts på densamma, fyllt sm uppgift, men torde dess vitbildning numera 

 knappast kunna anses tillfyllest. 



Uti underdånigt statförslag för år 1917, dagtecknat den 30 september IQ15, up[)tog sty- 

 relsen ånyo frågan om inrättande av en fortsättningsskola, för vilken sedermera 1916 års 

 riksdag anvisade medel å extra stat, varefter densamma trätt i funktion vid Kloten sist- 

 lidna höst. Ehuruväl den slutliga formen för denna skola först efter några års erfaren- 

 het torde böra fastställas är styrelsen dock övertygad, att densamma skall visa sig i stånd 

 att meddela erforderlig kompetens för den mellanklass av tjänstemän, som, enligt vad 

 ovan utvecklats, synes erfordras för staten såväl som för enskilda. 



Det ligger givetvis nära till hands, att kronojägarna ställa sig avvisande mot ett för- 

 slag, som innebiir, att med dem ursprungligen jämnställda skola komma att i vissa fall 

 intaga en förmansställning gentemot dem. Några vägande skäl kan styrelsen icke finna, 

 att förbimdet frandagt vid den av förbundet nu framförda oppositionen. Då förbundet 

 uttalar, att de med kronojägarna jämnställda tillsyningsmännen utan risk skulle kunna 

 erhålla den ökade befogenhet, som avsetts att tilläggas förste skogsfogdarna, synes detta 

 häntyda på, att förbundet icke för sig klargjort, vilka krav, som komma att ställas på 

 förste skogsfogdarna, vilka i huvudsak skulle komma att övertaga arbeten, som hittills 

 utförts av skogsingenjörer med utbildning vid skogsinstitut eller skogshögskola. Och då 



