sverigp:s häradsallmänmngar x 243 



ett nytt steg uti den riktning, i vilken utvecklingen sedan början av före- 

 gående århundrade förlöpt, och åt allmänningarnas förvaltningsorgan bereda 

 större inflytande på de för hela skogsbruket så ytterst betydelsefulla skogs- 

 hushållningsplanerna. Den statliga kontrollen över skogens vård och sköt- 

 sel vilja däremot kommitterade ingalunda hava upphävd, utan betrakta det 

 såsom ett önskemål att den alltjämt bibehålles, ehuru under något andra for- 

 mer än de nuvarande. 



Enligt kommitterades förslag skulle administrationen fördelas på tvenne in- 

 stanser, nämligen en för samtliga allmänningar gemensam och huvudsakligen 

 av delägarna vald överstyrelse samt en för varje allmänning speciell styrelse. 



Den gemensamma styrelsen eller överstyrelsen skall tillvarataga allmänning- 

 arnas gemensamma intressen och därjämte övervaka skogsvården, vilket natur- 

 ligtvis icke utesluter att staten för detta ändamål anordnar den ytterligare 

 kontroll, som från det allmännas synpunkt kan vara påkallad. Allmänningens 

 ekonomiska och skogliga förvaltning skall med biträde av skogsförvaltare och 

 bevakare handhavas utav styrelsen för varje särskild allmänning, vilken till- 

 sättes efter ungefärligen nu gällande grunder. 



Skogshushållningsplanerna skola uppgöras av förrättningsmän med högre 

 fackutbildning. Dessa skola antagas utav allmänningsstyrelserna, vilka med 

 dem träffa avtal om arvodet. Grunderna för hushållningsplanerna skola å 

 marken bestämmas utav tre medlemmar, varav en för en tid av fem år utses 

 av Kungl. Maj:t bland Statens skogsförsöksanstalts och skogshögskolans pro- 

 fessorer och lektorer inom det rent skogliga området samt en av vederbörande 

 allmänningsstyrelse, varjämte en av Kungl. Maj:t utsedd fackutbildad medlem 

 från överstyrelsen är självskriven. Sedan förslag till hushållningsplan upprät- 

 tats, skall detsamma av kommissionen prövas och fastställas. 



Härigenom skulle alltså såväl de bästa tänkbara teoretiska krafter som med 

 allmänningarnas förhållanden väl förtrogna personer komma att medverka vid 

 planernas upprättande. 



Förutom många andra uppgifter har häradsallmänningar även den att väcka 

 och vidmakthålla i första hand delägarnas men även den övriga jordägande 

 befolkningens intresse för ett gott och sunt skogsbruk. Utan tvivel skulle fyl- 

 landet av denna uppgift i hög grad underlättas och befrämjas, om hela admi- 

 nistrationssystemet efter kommitterades skisserade förslag omlades efter friare 

 linjer, vilka åt delägarna inrymde rättighet att icke endast utföra förvaltningen 

 i dess helhet utan även utöva verkligt inflytande på hushållningens planlägg- 

 ning. Som det nu är kunna de visserligen, om de så önska, själva utföra 

 förvaltningens alla detaljer, men däremot sakna de rättighet att bestämma 

 vilka åtgärder som skola utföras. Dessa föreskrivas uti hushållningsplanerna, 

 vilka uppgöras och fastställas av statliga myndigheter, uti vilkas händer all- 

 männingsstyrelserna och därigenom delägarna äro att betrakta såsom ett me- 

 del för utförandet av vissa förvaltningsdetaljer, Någon verklig bestämmande- 

 rätt sakna de, och det är därför ganska egendomligt, att deras intresse för 

 allmänningarna är så stort som det verkligen är. Att det är betydande, därom 

 bär boken »Sveriges Häradsallmänningar» vittne liksom det stora arbetet, som 

 utav allmänningsstyrelser och allmänningsdelägare nedlagts på hopbringandet 

 av för densamma nödvändigt statistiskt material. 



J. A. Amilon. 



