274 X H. MKLANDKK. 



dylikt virke bokföras såsom inneliggande lager, till dess att detsamma mot- 

 tagits av köparen och räkning utskrivits. Ett annat förfarande skulle exem- 

 pelvis medföra, att många norrlandsrevir aldrig skulle uppvisa någon behåll- 

 ning av upphugget virke, då ju å många, för att ej säga de flesta av dessa 

 revir hela avverkningen avser just dylikt »leverans virke >. 



Att tvekan emellertid förefanns på flera håll om vad som skulle anses 

 vara osålt eller ej torde i någon mån berott på, att vid avgivandet av vissa 

 vedrapporter till domänstyrelsen sådant virke, som genom leveransavtal var 

 sålt, ej skulle upptagas som behållning, även om det vid rapporternas upp- 

 rättande ej hunnit övertagas av köparen. Dessa vedrapporter avsågo näm- 

 ligen att giva upplysning, ej om förefintligt vedlager i och för sig, utan om 

 den till försäljning disponibla vedmängden. 



Den omständigheten att sluttumning av virke ofta äger rum först om vå- 

 ren har även medfört, att sådant virke, som vid årsskiftet fanns upphugget 

 men ej intummat, å en del håll approximativt uppskattades, under det att å 

 andra håll åter dylikt virke ej alls medtogs. Det senare förfaringssättet synes 

 vara det rätta, då virket bör ingå i virkesredovisningen samtidigt som de 

 exakta omkostnaderna för virkesförädlingen ingå i kassaboken och den sta- 

 tistiska redovisningen, vilken äger rum, när tumning verkställts och slutlikvid 

 gjorts. Detta hindrar givetvis ej att be vakarna böra inrapportera att exem- 

 pelvis 250 timmer upphuggits å en viss skog, så att jägmästaren skall kunna 

 utbetala likvid i avräkning, om så skulle anses lämpligt. Dylika approxima- 

 tiva siffror böra dock ej ingå i den centrala bokföringen. 



I viss mån äro ju de flesta i virkesbokföringen ingående siffrorna approxi- 

 mativa så till vida som reduktion av löst mått till fast mått måste äga rum, 

 innan de olika resultaten ingå i den gemensamma virkesliggaren. Ävenså 

 måste kubikmassa enligt toppmått omräknas till verklig massa. De reduk- 

 tionstal, som härvid använts, torde i en del fall ha varit mmdre tillfreds- 

 ställande. Detta dock helt enkelt beroende på obefintligheten av genom 

 vetenskapligt ledda undersökningar framkomna erfarenhetstal beträffande så- 

 väl fastmasseprocenten i lösa mått av olika virkessortiment som förhållandet 

 mellan timrets verkliga och toppmätta massa. Samma förhållande råder be- 

 träffande kolved upplagd i res. Det är därför med tillfredsställelse man 

 erfar, att den skogsstatistiska kommittén beslutat anställa dylika undersökningar. 



I många rapporter har ej ens angivits, om den redovisade kubikmassan av 

 timmer avsåge toppmätt massa eller verklig massa. Förklaringen härtill kan 

 ej vara annan, än att man ansett det vara en självklar sak, att toppmätt 

 massa avses, när det gäller timmer. Följden har varit, att kompletterande 

 upplysningar måst införskaffas. Dessa ha givit vid handen, att i de flesta 

 fall kubikmassan för timmer avsåg den toppmätta massan, men även att 

 mittmätning ägt rum. I en del fall åter har toppmätning verkställts, var- 

 efter reduktion till verklig massa utförts med användande av något erfaren- 

 hetstal. Vid de reduceringar, som av kommittén verkställts, har den verk- 

 liga massan ansetts vara 133 1/3 % av den toppmätta massan. Härmed är 

 ingalunda sagt, att denna procentsiffra är den rätta, men torde den i brist 

 på bättre kunna tillsvidare godtagas som det bästa erhållbara medeltalet. 



Vid sammandragets upprättande har det varit rätt svårt att ej erhålla för 

 många klasser av olika slags brännved. De inkomna rapporterna ha näm- 

 ligen ej blott varit en utmärkt provkarta på olika vid vedmätning använda 



