€6^ 



växa mot norden förr än vårt Galium vidtager och i allmän- 

 het Asperulce synas vara sydhgare former, som i högsta nor- 

 den lörbytas med Galia, — så torde man kunna tänka sig 

 närvarande G. suaueolens såsom ett nordligt utskott af eller 

 bihang till A. odorata. Men dä man nn icke vet, att någon 

 otviivelaktig Asperiila förekommer i America, så skidle deraf 

 följa att denna välluktande Galium har sitt egentligaste hem- 

 vist eller förvandlskap från Europa och derifrån synes vara 

 utsträckt till Norra Amei-ica, tvärscmot det antagna förhållan- 

 det med Botrychium virginicum. Vi se också på vårt här fö- 

 reställda Galium icke annat än en Europasisk physiognomi 

 samt Europa3iska egenskaper (då deremot B. firginicum, befunnits 

 derutinnan mera Americansk) , hvilka desto mer torde förtjena, 

 att i det Iöi'st i Europa gifn a namnet uttiyckas. Af alltsammans 

 blifva vi benägna till den slutsatsen, att B. virginici före- 

 kommande hos oss bevisar till nägon del det Americanska cli- 

 matets utsträckning till vår nord, men att deremot Galium 

 suaueolens blott mera tillfälligt synes hafva öfverkommit från 

 nordligaste Europa till America med de hafssti-ömmar, som vi 

 veta från siberiska hafvet stiyka förbi Nordcap och sedan mest 

 rikta sig åt Americanska sidan, der de nedlägga sin di"ifved m.m. 



Denna således rätt märkvärdiga ört är som mest funnen 

 i de djupa under fjällen på Norrska sidan varande dalarna, 

 der den troligen är allmännare än man hittills ansett den va- 

 ra. Sedan är den också upptäckt i de djupa dalarna vid 

 Non-lands största flod, Angermanån, när-a Sollefteå, t. ex. i den 

 så kallade Djupdalen. Båda ställena torde man få anse såsom 

 särdeles passande, att hysa sista ulkastningarna af sydhgare 

 växter, hvarom mera nrider följande numer. 



Att denna växt med sin vällukt kan ersätta Asperula 

 odorata, är väl ingen tvifvel, i fall mau annars vill nöja sig 

 med så lindi-iga medel i Läkarekonsten. Men om menniskan 

 såsom läkemedel försmår sådant, så kan det likväl ingå i na- 

 turens afsigter att lifva och muntra andra djur, samt således 

 blifva af mycken betydenhet på sitt ställe. Sådana betraktel- 

 ser kunna väl ingå uti de friare åsigter, som egna nati^rforsk- 

 ningen i allmänhet och betraktelsen af Fäderneslandets natur i 

 synnerhet. 



Tab. tecknades vid Salten i Norrsta Nordland af Herr Laesfadius. 

 a. medelmättigt stort stånd, skuret i tvänne delar, men som icke o- 

 gentligen kunnat föreställas sisora kuUigpande. b. blomma, sedd frSn 

 sidan. c. densamn», ofvanifrSn. d. frukt med sina krokformige h§r, 

 mycket förstorad. 



