676. 



CARDAMINE petr^ea/ 



Bladen enkla; de vid roten aflånga , lyraktigt tanda- 

 de, skaffade; de på stjälken nästan lancetformi- 

 ge, helbräddade. Stjelken kulliggande. Kronbladen 

 otovändt äggformfge. Skiäorne räta. , blott tre gån- 

 ger längre än skaftet och med klotformigt märke. 



liinn. Fl. Sv. n. 691. ed. Wahlenb. n. 737. Lightf. Fl. Scot. I. 

 p. .317. t. i5. 



JL/enne växt har deremot icke erbållit något nytt slagt-namn ; 

 utan blott blifvit flyttad frän ett Linnseiskt slägte till ett annat, 

 bvilket icke synes lörtjena mindre uppmärksamhet säsom an- 

 tydande, att antingen växten blifvit olika känd eller slägternas 

 kännemärken något förändrade. Både .dessa omständigheter in- 

 ti-äfia här till någon del och påfocdra en nogare utveckling. 



Utan att vilja hnlvudsakligen förändra de Linnasiska släg- 

 terna Ardhis och Cardamine, som allmänt blifvit erkände fÖr 

 ganska goda , har man likväl vid arternas hänföi\inde kommit 

 i behof af skarpare skiljemärken, hvilka dä påfuanits uti köl- 

 .formige skal hos det förra och alldeles platta eller rygg- och 

 nervlösa skal hos det sednare slägtet. Denna skiljaktighet sy- 

 nes pä en gäng naturlig och tydlig, alldenstund med kölfor- 

 migheten följer en viss rakhet och hårdhet hos det förra släg- 

 tet, med planheten och nervlösheten hos det sednare slägtet 

 en viss mjuk hinnaktighet, som så väl stär tillsaraiKans med 

 skalens AippruUning från basen och äfven med växningsstället 

 i vatten, som i synnerhet på frukternas skal så ofta befor- 

 drar hinaktigheten. 



För att gäcka så vid första påseendet goda skiljaktigheter 

 fordrades dock blott en växt, som förekommer både pä torra 

 och väta ställen och derefter förändrar sig, hvilket besynner- 

 ligt nog är händelsen med den här föreställda arten. Pä det 

 ställe, der den först hos oss päfanns nämligen ä Bondskärs 

 hafsklippor och äfven längre \\t i Bottenhafvet , bestänkes dea 

 som oftast af hafsvågarna och far deraf dentunniiet och å ski- 

 dornas skal fidlkomliga nervlöshet, som tillhör .Cardamine- 

 slägtet. Deremot längre inpå öarna såsom å Hemsön står dea 

 alltid på det torra med ryggade skid-skal alldeles såsom en 

 Arabis. Om de pä sednare stället anmärkta tydligare körtlar- 

 na vid strängarnas fäste ,kunna understödja .hänförandet till 

 sednare slägtet, kan lemnas.derhän. Emedlertid anser man sig 

 icke utan skäl tills vidare hafva i Flora Suecica följt den först- 

 nämnde ursprungliga Linneeiska bestämmelsen, äfven för att 

 derigenom göra forskare sä mycket mera uppmärksamma på 

 en annorstädes icke iakttagen föränderlighet, som på ett sä 

 exempel-löst sätt synes bevisa de skai-paste skiljemärkens be- 

 roende af små tillfålbgheter. 



