691. 



dfess- Ai arenarlum, som man for de i beskrifningen platta bladens skull 

 haft så svårt iör att rigtigt igenfinna. Emedan Linné också liknar sin 

 art vid A. Scorodopraium, Råctenbollen, troligen äfven för Lök- 

 h-ufvndfits täthets tk.uli (hvaraf det från tyskan härrörande namnet), så 

 har man tagit några förspridda och i åkrarna högst sällan förekomman- 

 de lötkrymplin^ar af densamma iör A. arenarium Z. ; men det är högst 

 Otroligt, att Linne här emot sin vana , grundad på de riktigaste grund- 

 satser , lemnafle något sådant sin uppmaiksarahet , ulan fast troligare 

 är, att, då Linné .såg de tre-trådige ståudarne ,, så slöt han att bladen 

 skulle vara platta, som de veikliaen äro jiå alla andra tre-trådige lök- 

 bärande arter. Då man vidare finner vår har föresiäilda art vara den 

 allmännaste vid Skanör, hvilken i sjelfva verket allt sedan Linnés tid 

 yarit föremålet för landtmannens klagan under namn af Ak er lök el- 

 ler Sandlök, och hvilken klagan ötVer lök bland rågen, som Linné 

 också nämner på anförd* ställe i Skånska resan, går så vida som denno 

 art', men ej vidare, — så synes väl all tvifvel om hvad som verkligen 

 blifvit ment och bör menas med A- arenarium försvinna , så framt man 

 vill taga saken ef'er det helas anda och icke hålla sig vid ett enda ord, 

 som tydligen härrör af ett misstag, föranledt af sjellva naturen. Utom 

 ofvannämnde anledning, att vänta platta blad, så växer den också 

 vid Skanör så grof, att bladen derigenom lå nedtill en stor intryck- 

 uing af stjelken , samt fÖrö'iigt såsom mycket ihåliga lätt vid hvarje 

 böjning, sammanfalla med sina håda i sådant fall plattade ytor. Det är 

 derfcie troligt^,, att den förtjente lletzius, som ock^^å såg växten bl .tt 

 i samma trakt, tog dem lör |)latta enligt Linné. Detta var då äfven så 

 väl af naturen föranledt som att Dir Wahlberg lyckligen igenkände 

 dfen finare och oftare med riktiga blommor försedda forjnen i norra 

 skärgården för utländnlngarnes A- vineale ; olika bestämningar, soni 

 långt ifrån att vara felaktiga hafva den betydliga fört jens len , att visa 

 naturens och fÖrhållandernas olika inflytelse. — Vi kjnde upplysa ör- 

 hSllandet med exemnel af A. Schsnoprasum som högst i norden lår sä 

 grofva blad, att de synas halfplatta (semiieretia) och A. oUraceum , 

 hvarifrån mer eller mindre plattade förändringar under namn af A. ea- 

 rinatum utgått, om icke rummet redan vore för mycket mediagei. 



Denna framställning må icke sä misslöistås som skulle vj liiiä^- 

 ga växten verkligen platta blad, som på något sätt liknad" Roc- 

 kenbollens. Med de trinda och merend^^ls fina blsrlen och starka 

 lök-bäringen synes pl vår art de i långa hår utlöpande strängarnes 

 spetsar slå i god öfverensstänmelse. Den Ölriga skiljaktigheten torde 

 nog förslås af det ofvananfÖrde. 



Sedan inga vingårdar, som inlaga de varmaste bergssidor j Södra 

 Tyskland, mera finnas, så fortfar denne Lök art moi norden alt växa 

 p.a den varmaste sanden särdeles ofvanpå kalkbildaingar och i hafstrak- 

 tsr , der den e)idast förfjenar Linnés gifna artnamn. Den finare växten 

 förekommer i Skärgåidstrakter allt söder om Wermdön ocii Göiheboig, 

 men först på Olands södra del och nämnde yttersta udde af Skåne blir 

 den 1 synnerhet grofvare sorten till ett svårt ogräs bland rågen. Man 

 har icke blott ondt af den på åkern , utan dess smålökar blanda sljj i 

 stor mängd bland sädeskornen och förrings ansenligt spanmålens varde. 

 En sådan säd undvikes mer än all annan af köpare, emedin denna iök- 

 sort har starkare och vidrigare lukt och smak än sjelfva Hvitlökens 

 något närmande sig åt Ra ms lök. Man torde således kunna sätta i 

 frSga, om den icke bidrager till de hudens och andra afsöndringars 

 sjukligheter som plåga dessa trakters inbyggare, äivensoni till den upp- 

 väckta eller spända sinnesstämning, som utmärker detta strandfolk. 



Tabellen föreställer den finare formen, som vid Marstrand blifvit 

 mäfsterligen tecknad af D:r Wahlberg, b. blomma, c. en trespetsig el- 

 ler rättare treborslig ståndare, d. en ståndare utan sidoborst. e. frukt- 

 ämnet, f. k-onblad. Utaf den gröfre formen hade väl flere figurer 



kunnat tilläggas för att nogare visa bladens form, don ofta afFallande 

 och CÄlypter-lika spathan , utväxande smålökar m. m. ; men detta hade 

 k(i''ppt kunnat ske utan att betunga den fina Tabellen. 



