693. 



LYCHNIS ALPINA. 



Kronbladen tvåklufna. Blomfodren omvändt aggformi- 

 ge, Blomskdrm och stjelk glatta (utan så väl hår 

 som khbbighet). Bladen nästan jemnsmala, glatta. 



Linu. Fl, Sv. n. 4io. ed- Wahlenb. il 5i4, 



u. 



lidet Lychnis ViHcarla-, deu allmänna Tj är -örten, n. 

 €72 har raan som hasligast vich-ört den omständigheten, alt den 

 här föreställda ijullväxten al" nyare, det naturliga systemet till- 

 gifue, författare anses lör så skild Iran L. Viscarla, att éen 

 åtniinstoue kommer i en annan afdelning uti slägtet, da der- 

 emot Linné beti-aktnr ijällväxten nästan som ett foster af dtn 

 andra. Dessa olika iippgilter härröra snsom vanligen iih.n o- 

 lika synpunkter, som, dä de å ömse sidor förenas med någon 

 öfverdrilt, så lätt alstra sådana raka motsatser, som väl ick-e 

 kunna ligga i sJellVa naturen utan pä sin böjd föranledas deraf. 

 Sedan de nyare Katui'liga Sj-^stemets anhängare uti allmänna In- 

 delningen sökt och löljt naturen så mycket sojn möjligt, S3nas d« 

 uti speciella detaljer nästan med Hit säga sig lösa derilrån och söka 

 samt följa konslmässiga skiljakligheter; då deremot Linnés förfa- 

 rande var motsatt , alt näjnligen i det generella löga söka naturen , 

 såsom deroftaoupphinnelig, utan i stället vid detaljen dess merblil- 

 va vid densamma ulan någon ailedning genom konslmässigheter. 

 ii var och eu af dessa förhållanden har utan l\'ifvel sin goda si- 

 da ; och då nian icke väl kan förena båda utan att förlora bå- 

 das fördelar, så har man äfven börjat nyttja båda sådana som de 

 iiro. Men då namnen som vi vilja bibehålla bero på den sär- 

 skildta kännedomen och vi i norden hafva mycket lättare lör 

 att få en speciell natiaiig åskådning af några växter än en ge- 

 nerell åskådning af hela växtriket, som södei-n mera kan lem- 

 11a, så följer, att vi enligt vår belägenhet måste mera närma 

 oss till d«t Linnaeiska förhållandet. — Här i detta särskildta 

 fall hafva de nyare hos de nu i Iråga varande växterna sett 

 många konstmässiga skiljakligheter, af livilka de liksom genom 

 ■sammanläggning slutligen fä en stor summa , då dei-emot enligt 

 Linnreiska åsigteu en allmän natui'lig öfverensstämmelse äger 

 rum , som blott urartar i flere små skiljaktigheter. Delta kan 

 icke bättre föreställas än genom hela växtens granskning , så 

 liämligen att man börjar med Irukt och fröredning, hvai'pä de 

 nyare grundat sin sats , och nedstiger till hela växten som me- 

 ra föranleder den Lumasiska slutsatsen. 



Under sökandet efter konstmässiga sjieciella skiljaktigheter 

 hafva de nyare kommit på den satsen, att vår fjällväxt skulle 

 hafva enrummigt fröhus till liufvudskillnad från Viscaria-, som 

 mer än någon annan förvandt växt har detsamma femrummigP. 

 Denna uppgift ar egentligen alldeles oriktig, men blott i)5got 

 föranledd deraf, att hos I,, alpina skiljeväggarne äro först o- 



