695. 



liksom i betydlig gi'acl förtvinad, särdeles i jemforelse med föl- 

 jande arter, som till roten äro ansenligt mera stadgade, Den 

 växer också sednare, sä att den mot höstera mindre hinner till riktig 

 irösättning och mognad , hvilket äfven torde kunna anses såsom 

 följd af en sydligare natur, som här vid dess nordligaste gräs 

 inindi-e får tid att utbilda sig. Deraf har hänt att våra resan- 

 de växtkännare i sydligare orter, dem de merendels lemnat 

 före dess mogning, fått mindre reda på densamma. Om den 

 derstädes mera än hos oss näi'mar sig till den följande arten , 

 måste mau lemna oafgjoixlt. 



Skidans smalhet kommer egentligen af fiöens ringa antal 

 och deras bestämda en-radiga ställning, som allt ger utseendet 

 af en Arabis. En sådan smalhet synas flere närslägtade väx- 

 ter (t. ex. Nasturtium aquaticum, Barbar cea) i sydligare län- 

 der antaga, då de deremot i norden blifva som kortast och 

 mest uppblåsta. Det är derföre äfven i sydligare länder, som 

 den i jemforelse med odlade Källkrasse n {Nasturtium a- 

 (juaticum ^ prcecociiis) fatt namn af Vildkrasse (som är e- 

 gentliga öfversättningen af IS. syluestré), hvilket namn den sä 

 mycket mer förtjenar som den i anseende tdl sin både skai^pa 

 och bittra smak icke kan nj-ttjas till mat, utan blott utgör en 

 föda för mindre gianlaga gräsätande djur i likhet med följan- 

 de arter. — I sammauhang härmed kan såsom ett tillägg vid 

 'N. aqualicum Sv. Bot. n. 624. anmärkas , att äfven af densam.ma 

 odlas egentligen den nämnde sydligare varieteten, som bar tunnare 

 och mera rödaktige blad samt smalare stjelkar, hvilken skördas 

 under kyligare årstider såsom blifvande beskare om sommaren, 

 (enligt Hermbstedts Archiv 7. p. 338). I allmänhet synes 

 den mildare vintern särdeles vid hafvet befordra alla Krasse- 

 sorters ätlighet, hvilken minskas i de kallare länder, der de 

 samma blott om sommaren kunna växa och det med erhållan- 

 de af en särdeles besk vidrighet. 



Tab. tecknad efter stånd tagna vid Strömsholms-canalens utlopp 

 i Mälaren, b. ett stjxke af stjelken nära roten , för att visa denssm- 

 mas skarpa upphöjningar, c, blomma från sidan med utspärradt blom- 

 dioder, d. fröskida, e. dess genomskärning på tvären, hvaraf fröens 

 läge synes; f. fröskida efter längden blottad Irån pna skalet. 



