697. 



melina aquatica BroUro^ att icke nämna mycket om andra 

 med dylikt afseende gifna namn såsom Radicula Mxnch. Bra' 

 chylohus Desu. Caroli-Gmelina : allt sä väl bestämningar som 

 namn, hvilka för mycket afvika från det Linuasiska, för att här 

 vinna någon efterföljd. 



Uti allt det anförda kunna vi nu igenfinna en sä amphi- 

 bisk natnr, som i hela denna class af växter möjligen synes 

 kunna uppstå. Då den första arten ^ såsom nämnt är, blott en 

 viss årstid står i vattnet och sedan blir utsatt till och med för 

 torka, hvilket icke är något egentligt amphibiskt lefnadssatt, och då da 

 andra något närma sig derlntill; så har deremot denna sitt goda grund- 

 fästfi i en gyttja, som knappt någonsin blir bar, än mindre torr, och 

 uppsätter ur det betäckande vattnet blott högst på sommaren sitt huf- 

 "vud lör att njuta luften, hviiket i riktig grad kan kallas amphibisk art. 

 Till lölje häraf får den hela sin anförda beskafFenhet, sin uppblåsning 

 och tjocklek, sin lädersktiga seghet, med ett ord allt det, som gör den 

 till amphibisk eller som det på svenska kan kallas lurkaktig (i an- 

 ledning deraf, att Oken lämpeligcn kallar amphibierna Lurchen). 

 Denna beskafFenhet står i sammanhang med hela växtställets förhållan- 

 de. Man vet att I stora länder finnas stora landtdjur, i stora vatten 

 de ansenligaste vattendjuren. Till en sådan vegetation, som nu an- 

 tydd blifvit, fordras således också stora pölar, och en sådan af största 

 omfånget hos oss torde vara den vattenbassin , som nedre delen af Up^ 

 sala-ln bildar i den trakt som kallas Förena eller uppom Flötsund 

 till den så kallade Pålån. I denna trakt håller sig vår närvarande 

 amphibiska växt ymnigare och bättre utbildad än vi sett den an- 

 rorstädes. Huru vida den annars sträcker iig, är svårt att säga , ty ju 

 foera egen local en växt fordrar, dess svårare är bestämningen af dess 

 geographiska begränsning, hälst man har ganska liten anvisning på des- 

 sa localer, som kunna vara ganska vidt åtskiljde och hvilkas nogare 

 genomsökande är för forskaren lörenadl med svårigheter, som under 

 lesor sällan öfvervinnas. 



Så märkvärdig denna växt är i de nu anförda afseenden , så hafva 

 vi dock våra äfven antydda skäl , att icke anse de förra såsom några 

 uppstigne Tirartningar af densamma, utan snarare att förmoda denna va- 

 ra en nedstigen förändring af desamma. Emedlertid, i fall af sådan o- 

 viäshet , som här alltid kommer att qvarblifva angående ursprungliga 

 löihållandet , synes man göra bäst, att gifva växterne sådana som d© 

 lörete sig, utan alt genom slutsatser göra hvarken den ena eller an- 

 dra obetydligare än den framställer sig. Det är af dessa skäl, som här 

 så myfket rum blifvit uppoflrat åt dessa vXxier. 



Kraften är ungefärligen likasom i R ättikan nrindrifvande och 

 »VjÖrbjugs-botande , hvaraf i förening med ofvananförde nedre delarnes 

 former namnet {Rapkanus aquaticus eller) V at t e n-Rättika. Likväl 

 ekall den såsom mycket mera besk och vidrig vara gagrieligare mot ma- 

 skar. Om också i sådant afseende dess begagnande för menniskor ic- 

 ke kan yrkas, så torde den dock ingå i vissa djurs enligt inslinct bru- 

 kade behofver. — Fröen kunna nyttjas såsom Senap, ehuru delta gal- 

 ler mera om någre föregående arter såsom mera frö^ifvande. 



Tah. ritad efter stånd taget vid nedra delen af Upsala-ån något 

 uppom Flötsund. Det förstås af ofvangifna beskrifning, att nedre de- 

 len al stjelken mest tilihör vårtiden, att sedan vid -f- f rot-trådar ut- 

 komma med blad, som om hösten lå storlak och form af fig. i. — b, 

 blomma från sidan och e. uppiirån. d. kronblad, e. fröskidor sittande 

 med sina skaft på en del af spiran, f. Irökida. g. dess lånesida och 

 h. tvärskärning, ehuru visande färre fiön äo man sednast funnit den 

 kunna få« 



