701. 

 CAREX BicoLOR. 



j^xeti något skaftade, ovalformig?, merendels tre sam- 

 sittande och med hannar nedom honblommorne. 

 Märkena två. FrShusen knappt längre än fjällen, 

 omvändt äggformige, trubbige. Strået trindt, ned-. 



böjdt. 



AlUoni Fl. Fedem. n. aou. Wahlenb. Fl. Sv. n, 1090. 



Otarrslägtet [Carex) är icke allenast ganska naturligt och val 

 begränsadt i en likaledes mycket naturlig Ordning (hvilket i växt- 

 riket är temligen ovanligt), utan det har också inom sig gan- 

 ska naturliga afdelningar, som icke synas kunna öfvergä i hvar- 

 andra med mindre vid försök dertill en viss oformlighet upp- 

 står, hvilket nästan blott är händelsen på de högsta fjällar (el- 

 ler alperna). Således finnes ingen öfvergång från de med ett 

 enda enkelt ax försedda arterna till de med llere alltid androgy- 

 11a småax {spiculce) , så framt man icke för sådan skulle vilja 

 anse de så kallade Kobresice, hvilka tydligen hafva en misslyc- 

 kad hermaphrodit-natur, som uppstått under bemödandet till 

 denna öfvergång, hvarföre de också med sin oformlighet gerna 

 må utgå ur slägtet, för att icke bortskämma eller utskämma 

 det, och komma att med sitt lika oformliga (med K börjande 

 barbariska) namn stå bredvid detsamma. Vid öfvergången fräa 

 den andra nämnda hufvud-af delningen [spiculatcé) till den tre- 

 dje med flere riktigt sjelfständiga och särskildt blommande ax 

 {spicatcB) samt med de mest fullkomnade arterna försedda floc- 

 ken uppstår väl icke en sä ofullkomlig hermaphrodit-natur, 

 men i stället en så kallad falsk androgyn beskallenhet. Denna 

 är icke så betydlig, att derigenom afdelningarna rubbas, utan 

 deras mest i ögonen fallande kännetecken blifva endast otill- 

 räckhgare. Det blir nämligen icke alltid nog, att se på små- 

 blommornes läge, utan man måste hafva afseende joå den vida 

 hufvudsakhgare , men svårare, skillnaden mellan småax {spi- 

 culd) och riktigt ax [spica). Småax kallar man då dem, 

 som äro egentligast såsom delar af ett sammansatt ax, och så- 

 som sådana alltid sitta utan skaft eller åtminstone tydligen så- 

 som på C. paniculata visa sig vara sönderdelningar af strået 

 och derföre alltid understödda af blott \åd två sidor lastade 

 skärm. Riktiga ax {spicce) deremot äro icke allenast meren- 

 dels särskildta för särskildta kön, utan de sitta också rik- 

 tigt afskiljda på egna mer eller mindi-e tydliga skaft, oftast lik- 

 som med en knut eller till och med lökaktighet inplanterade i 

 blad- eller skärmvecket. Aldratydligast är detta lios dem som 

 förses med nedtill skidformiga skärm {bracteae uaginantes), hvil- 

 ka arter derföre såsom fullkomligast komma först i sin afdel- 

 ning, och derefter låter man dem följa, som hvifva blott en- 

 sidiga skärm, samt aldi^asist dem som äfven med blott två mär- 

 ken äter något närma sig till de med sädana alltid försedda 



