701. 



småaxade {splsulata). Det ar nu endast bland de sednare underdel- 

 ningarne af de riktigt axade starr-arterna, som den redan nämnda fal- 

 ska androgyna beskaffenheten uppstår och det nästan blott p§ fjällar- 

 na. Väi har man en (C. Buxbaumli) i våra strandprovinsers djupaste 

 och således äfven kallaste kärr, som närmar sig till samma natur; men 

 på de än kallare fjällarne får man allmännare vår så kallade C. alpi- 

 na , hvilken dock ännu liksom den förra ibland får särskildt uppslåen- 

 de han-ax. Slutligen kommer man på och vid de högsta fjällarne till 

 dem, som bli i högsta grad slokande och hyilkas hannblomning till 

 den grad äfven af denna ställning förtryckes, att man vid änd-axets 

 bas har blott något tecken till densamma qvar. Sådan är bland de med 

 tre märken försedda »rtema C, atrata och äfven till en del C. ustu- 

 lata. 



Den här tecknade arten tyckes om möjligt kunna gå än vidare i 

 denna beskaffenhet såsom närmande sig åt de småaxade arterne med 

 sina två märken. Verkligen har D:r Har t man också funnit på vår 

 allmännaste art af de med a märken fleraxade arterne, en sort ofullkom- 

 liga hermaphrodit-blommor, som knnna sättas i någon jemnlikhet med 

 Kobresiernas. På vår närvarande art gå sido-axens skait oftast 

 genom ett missbildadt fröhus , hannblommorne äro särdeles få vid ba- 

 sen af änd-axet och uti dera finnes oftast den medlersta ståndaren va- 

 la stränglös, samt icke så litet liknande de nedersta litet skaftade frö- 

 husen, hvilka afvikelser från det normala <lock mindre synas inträffa 

 på samma art S sydligare Europas högsta alper. Fröhusen , i stället 

 för att svartna, som är det vanligaste hos andra fjällarnes arter, an- 

 taga deremot en särdeles ljus blåaktig färg, som emot de mörka fjäl- 

 len särdeles faller i ögonen och gifvit anledning till artnamnet. Denna 

 fröhusens färg synes mest härröra af en lin knottrighet i ytan, som ej 

 är ovanlig på alpemes arter. Inuti fröhusen har jag aldrig funnit nå- 

 j;on rätt utbildad frökärna , hvilket kan härröra af den ofullkomliga han- 

 blomningen. Strået är alltid liksom nedböjdt af den öfverilödigt ym- 

 niga (ehuru ofullkomliga) ända till toppen sig sträckande förtidiga frukt- 

 ansättningen. Bladen äga en med fröhusen något öfverensstämmande 

 blåaktig färg. Roten är utmärkt krypande eller liksom med sina rakt 

 åt sidan utlöpande skott ersättande den ofullkomliga fröbildningen. 



Alla de nu anförde afvikslserna från det mest ordentliga förhål- 

 landet i Starrslägtet hafva icke blott det gemensamma, att förekomma 

 pa fjällen, utan också på de mest från hvarandra afskiljda fjällar. Den 

 allmännaste C- atrata finnes icke blott på alla Europeiska fjällar, utan 

 den synes också med liten förändring i färg vara antarctisk (såsom C. 

 ■magellanica Lam.)- Af de rara Kobresierna har man funnit den 

 ena efter den andra på våra fjällar. Den närvarande Starr-arten var 

 en stor sällsynthet på Italiens toppar af alperna , nu också på du hög- 

 sta Lappska. A båda växer den der vatten med jord nedrinner från 

 glacierer och dylikt, genom hvilken kalla betäckning den sällan kan 

 uppresa sin lutande topp. Detta allt synes tyda att den är ett foster 

 af iocalcn; men om från någon annan viss stammart , är svår att sä- 

 ga. Åtminstone har man icke anmärkt någon öfvergång eller närman- 

 de mot någon annan art. Den syniss blott vara ett allmänt utskott 

 från de fleraxade med två märken liksom C- atrata från de med 

 tre märken och Kobresierna dels fråa de ettaxade dels från de 

 småaxade. 



Tab. tecknad efter stånd tagne vid Polljaur i de högsta Luleå- 

 fjällen af Kyrkoherden Lsestadlus. b. fröhus med fjäll. c. blotta 

 fröhuset, d. detsamma med afskärning på tvären som äfven gir ge* 

 n-om fröet och den outbildade frökärnan , så att deras förhållande till 

 hvarandja iakttages. e. blottadt frö sedt från yttre sidan. 



