704 



POA FLEXUOSA. 



Blonukaten aHånga, uti Ufvenledes aQanga fyrblomiga 

 småax. Elomvippan slak, pyramidforinig, med kru- 

 sige alldeles släta grenar. Roten krNpande. 



Smith Fl. Ellt. 1. p, 101. En?]. Bot. i5. t. naS. WahlenU 

 Fl, Carp. n. 70. Svec. n. 108, Lapp. n. 05. [P. Laxå). 



^lagtet Poa eller Gro ntgures af en sädan mKngd dier 

 kedja af närslägtade arter, att man liar fa eller inga punkter, 

 der nian med^lall säkerhet kan göra en arskäniing eller art- 

 skillnad, utan alt bcliöfva frukta för öfvergångar eller artfÖi- 

 hudringar. I synnerhet blir det svart att bestämma, om oli- 

 ka fjällars alster böra åtskiljas eller förenas, dä man icke 

 frän t. ex. Lappmarken till Carpartherna kan i en kedja full- 

 följa fjäll-naturen, utan blott efterse, om de i det ena landet sä 

 förändi\ns att fall likhet med det som finnes i det audra upp- 

 står, livarom alltid är svårare bli fullt förvissad. 



Det må således icke för mycket förundra någon, att den 

 art, som i sednaste Flora Lapponica kallas P. läxa, se- 

 dan iramträdt under namn af P. flexuosa, och nu återigen i 

 nyaste Editionen af Linnés växt-system förenas dermed. Den 

 egentliga P. läxa äc till alla delar mera smal och slokande 

 med en blomning så utdragen, att den mera liknar en klase 

 [racemus), som äger större och mindre färgade små ax, utan 

 förenande ludd emellaa småblommorne. Man har funnit den 1 syn- 

 nea-het på de högre toppar af medlersta Europas alper, som icke 

 uro låiigl fi-än slättlandet och särdeles faUna iör att samla dim- 

 ma och oväder på sig såsom en hatt, hvaraf namnet Pilaius, 

 egentligen möns pileatua och dylika namn. Det är tydligt att: 

 gpdsan häraf böjas och af dimman bli drypande samt faOna 

 för en slokande växt, samt hvad Grö särskildt vidkommer fä 

 slJJja^e och slätare smäblommor, som man vet tillhöra rr»era 

 i vatten vuxna arter af detta slägte , till en motsats mot A- 

 rundo och dylika slägtea, som lä längsta håren pade vatten- 

 rikaste ställena. Annars kunde man kanske till följe af deii- 

 na sliithet anse detta gräs för nära förvandt med P. nemora- 

 lis eilei' glauca, då deremot följande tydligen står näst intill 

 P. pratensis. 



Det Noi-diska fjällai-nes gräs , som nu kallas P. flexuosa , 

 bar deremot mera spänd växt och pp-amidlormigt uppstående 

 vippa, men med slokande och krusigt böjda grenar nedtill, 

 livatföre den i likhet med Aira flexuosa fått sitt artnamn. 

 Dess mera fäigade och af ludd förenta småblonnnor syiia*? 

 fullkomna artskillnaden från foregående, så framt icke alit 

 liärrötr deraf, att den i högre Norden linnes på de torrare fö^V- 

 alper (yotalpen) , som der icke äga några till sådan grad moln- 



