706 



mängd längbenta hafsinsecter-, och vi kunna tillstå, att mer än 

 en gång en dylik känsla uppkommit bos oss. 



Arten förekommer knappt pa öppna ocli rena Lafssli-änder,' 

 utan tillbör egentligen sådana bassiu-lika vikar, i livilka bafs- 

 vattnet under vissa vindar uppdrifves och sedan blir qvarstå- 

 ende, eller åtminstone qvarlemnande en bafssyra i grunden. 

 Omkring sådana ställen förekommer den mest i nordvestra 

 Skåne, så utsatt för bela Cattegats indrifvande vatten. Pä 

 andra orter och localer söker man den ofta länge förgäfves ; 

 men påfinner den dock ibland på ganska synnerliga belägen- 

 heter t. ex. vid gamla hamnen utanför Wisloy. Till och med 

 vid några insjöar upp på Ostergöthlands slätter finnes den 

 visst växande såsom vid Skogssjö nära Skenninge, och utan 

 tvifvel flerstädes. Man straffade länge emot antagandet af en 

 så. egentlig hafsväxts förekommande sä långt upp i landet, 

 odi ville ti'0 att det snarai-e vore i?, paluséris, sä mycket 

 mera som man icke fick dess fröskal rätt utbildade; men sed- 

 nast erhållna goda exemplar sätta arten utom tvifvel. Den 

 nämnde H. palusfris sjmes vara en mera sydlänt växt, som 

 knappt finnes uppom Skånes hafskanter; då deremot R. ma-' 

 ritimus troligen föga rättar sig efter lufttemperaturen , utan 

 mera söker en syra i grunden, som tillhör visSa bassiner , 

 äfven om de icke äro egenthgen salta af det nu varande haf- 

 yets vatten. 



Den rena sjn-lighet, som tillhör de egentligaste syrorna 

 {^AcetoscB), synes mest förekomma upp i landet, der grandens 

 fuktighet är som renast. Näst derefter torde i slägtet hos de 

 större Lapatha betydhgaste styptiska kraft uppslå; och slnt- 

 ligen vid hafvet bildar sig en mera besk gulaktighet. Den 

 närvarande arten har icke blott till bladens form någon likhet 

 med Luteola?!, utan tyckes äfven hysa något dylikt färgämne,, 

 som mest ger sig tillkänna i roten och fröskalen. 



Tab. är tecknad efter ett mindre stånd vid Helsingborgs bamij, 

 fc. ting frukt med blomfoderfllkar, ocli ännu röda sido-taggar på fiQ-» 

 skalet, c, mognade fröskalet med sina långa sido- borst* 



