716 



kommer den deremot pa mera öppna ställen," sa kan val 

 hända, att stjelken någon gäng lägger sig ned, men meren- 

 dels förkortas den derliän, att blommorna bli sittande all- 

 deles vid roten, emellan en ros af-4)lad, som då äfven bli 

 rätt korta ocli således sjaias mindre smala. Dessa tre till- 

 släud niiml. af mera klas-artad (racemosus) blomning, mera 

 axlik smalhet ocli slutligen stjelklöslxet, liafva gifvit anled- 

 ning till bestämmande af tre särskildta arter, som icke ens 

 äi'o art-förändringar, utan blott olika ställningar härrörande 

 af ställets beskaffenhet. 



I dessa olika former förekommer den pa alla Europc'Ei- 

 ska fjällar, ehuru den smala trådlika synes vara allmännast 

 i norden, särdeles i den flackare trakt, som blifvit betecknad 

 med namnet Lappska ökneii (Sv. Bot. n. 644). Man ser 

 den der ofta nog växa ihop med eller nära viå G. syluati- 

 cutn /S fuscatum , utan att man kan märka någon öfvergäng 

 från den ena i den andra; än mindre hvilkendera skulle vara 

 stamarten f<)r den andra. Man är väl van vid att snarast 

 tänka sig skogstrakten, såsom grimd för en del af fjällarnas 

 vegetatio7i •, men det är väl tioligt, att fjällarnas växter i ur- 

 verlden funnos förr än skogstrakternas, och dä skulle här- 

 ledningen blif\'a omvänd. Man må genom denna vink åt- 

 minstone låta afhålla sig ifrån, att enligt slutsatser föreställa 

 naturen annorlunda i våra systemer än den för våra ögon 

 sjelf i sin frihet framställer sig. 



Tab. ritad I Lappmarken af Kyrkoherden La3stBdius. a. den 

 första formen med många blad och många blommor på den stadi- 

 gare stjelken. b. den andra formen med få så väl blad som blom- 

 mor, på en derföre mera trådsmal stjelk. c. den tredje forraon 

 utan nåcon sljelk. d. fröbärande topp med skaffade fröfästen, som 

 ar ett för alla tre formerna gemensamt moget tillstånd j ehuru tydli- 

 gast pu den andra fc^men. e. frö med sitt fjun. 



