1923. No. 5. DE FORHIST. BRONSERS SAMMENSÆTNING OG OPRINDELSE. 5 



fremstilte sine primitive jernredskaper. var ikke meteorjern, men av tellurisk 

 oprindelse. Og eskimoerne har neppe hat andet metal til sin raadighet 

 end dette naturlig forekommende jern. Slikt forekommer imidlertid kun 

 vtterst sjelden paa jordens overflate. For det meste av den øvrige verden 

 antages det almindelig efter den av den danske arkæolog C. J Thomsen 

 opstilte tredeling av den forhistoriske tid i stenalder, bronsealder og jern- 

 alder, at bronsen er det i den menneskelige kultur ferst indførte metal. 

 Men se.v blandt arkæologer har der hersket tvil, og gjennemlæser man 

 iiteraturen herom, saa finder man at der ogsaa her har været fort en lang 

 og bitter strid for at hævde jernets prioritet. Det lar sig ikke negte at 

 denne strid, navnlig hvor den førtes mellem tyske og danske forskere, paa 

 begge sider i en beklagelig grad blev præget av national animositet og 

 chauvinisme, og lor en ikke-arkæolog er det ikke altid saa let at veie og 

 bedømme grundene for og imot. Det var navnlig tyskerne Lindenschmitt 

 og Ch. Hostmann ^ og østerrikeren Herm. Wankel- som opponerte mot 

 den nævnte tredeling, og de støttedes heri av franske forskere som A. Ber- 

 trand og Salomon Reinach. 



Blandt de argumenter som fremføres imot bronsens formentlig større 

 ælde, er foruten de allerede nævnte metallurgiske grunde, navnlig den, at man 

 ikke kan tænke sig den fine ornamentik paa de gamle bronsesaker utført 

 Uten ved gravering med hærdede staalredskaper. Hertil blev der imidlertid 

 svart fra dansk side, at bronsealderens ornamentering overhodet ikke er 

 frembragt ved gravering, men ved punsling med bronsepunsler, av hvilke 

 man hadde fundet flere, og det bevidnedes av en av teknikere og haand- 

 verkere sammensat komité at et slikt arbeide meget vel lot sig utiøre. 

 En paa lignende maate sammensat tysk komité, hvoriblandt den bekjendte 

 teknolog Karmasch, kom til det motsatte resultat, og uttalte at selv om 

 en almindelig bronse ganske visst kunde motta et indtryk ved slag av en 

 bronsepunsel, saa har dette dog ikke mere betydning for saken, end at man 

 med en stift av haardt træ kan gjore et indtryk paa en plate av lindetræ 

 Uten at dette kan anvendes til xylografi. Fornyede forsøk som er anstillet 

 i Kjøbenhavn, tildels under medvirkning av den tyske arkæolog Tischler-', 

 har dog vist, at det utvilsomt lar sfg gjøre ved punsling at frembringe den 

 ornamentik som der her er tale om, og desuten sees det direkte paa de 

 gamle bronsekars bakside at ornamentene er frembragt ved punsling og 

 ikke ved çravstikke. 



1 Archiv für -Anthropologie, B. VIII — X. 1876 — 78. 



2 Mitteilungen der anthropolog. Gesellsch. in Wien. VII. 1879. 



3 SopH. MCXLEB, Vor Oldtid, Kbh 1897, pg. 259. 



