1923- No. 5. DE FORHIST. BRONSERS SAMMENSÆTNING OG OPRINDELSE. 7 



fund ikke kan paavises et eneste tilfælde, hvor en funden jerngjenstand 

 med sikkerhet kan vises at være ældre end de bronsesaker som den findes 

 sammen med, end si at der har været paavist jern i stenalderfund. 



Siden den tid synes det som der i de nordiske arkæologers egen leir 

 har hersket nogenlunde ro paa dette punkt; det betragtes nu av alle vore 

 arkæologiske autoriteter som værende utenfor al debat at intet jern har 

 været kjendt og benyttet forend bronsealderens indtræden. Absolut utryddet 

 er disse tvil dog ikke, — dertil synes de at utgjere et altfor mangehodet 

 væsen, og navnlig synes der blandt os kemikere at være en gunstig jord- 

 bund for deres trivsel. Foruten til W. Gowlands eiterte uttalelser i 1912 

 i det engelske antropologiske selskap, kan vi henvise til en noksaa om- 

 fattende debat som i 1907 fandt sted i Gesellschaft für Anlliropologic, 

 Ethnologie und Urgeschichte i Berlin, hvor ikke bare Beck og andre metal- 

 lurger fremdeles med usvækket styrke hævdet jernets større ælde, men 

 ogsaa Felix v. Luschau ^ som er direktør for Musdum für J^ölkerkunde i 

 Berlin, uttaler at »de gamle ægyptere utvilsomt kjendte jernet længe før 

 midten av det 2. aartusen før Kristi fødsel«. Han mener at den omstæn- 

 dighet. at paa de ægyptiske mindesmerker jernet altid optræder i hænderne 

 paa negre, som bærer det med blaa farve betegnede jern frem som tribut 

 til Farao, tyder paa at jernet er kommet til Ægypten fra det tropiske indre 

 Afrika, hvor jernmalm findes overalt, og hvor denne teknik utvilsomt har 

 været drevet i mange aartusener før vor tidsregnings begyndelse. Det ser 

 overhodet ut som om der i Afrika utenfor Ægypten ikke kan spores nogen 

 bronsealder-, men at de centralafrikanske folk har benyttet og fremstillet 

 jern som det av dem først kjendte metal. Naar M. Gsell uttaler som sin 

 formening-^, at det er negrene som har lært jernindvindingen i Ægypten, 

 saa tror jeg derimot nok at han staar temmelig ene med denne opfatning. 



Det nævnte hindrer imidlertid ikke at jernet kan være fremstillet paa 

 andre steder av jordkloden end i Afrika og uavhængig av denne verdens- 

 del. For den gamle verdens vedkommende har man navnlig pekt paa Kitta, 

 hvis folk jo tidlig har udmerket sig ved en paafaldende opfinderevne paa 

 det teknologiske omraade (kfr. porselæn, destillation av sink). Ifølge Brocgh"* 

 skal jern ha været i almindelig bruk i Kina allerede 2357 f. Kr. — Like- 

 ledes henvises til Indien, hvor f. eks. den gaadefulde Kutubsoilc i Delhi 

 synes at t^-de paa, at jernsmiekunsten fra gammel tid har spillet en lignende 

 rolle som stenindustrien spillet hos de gamle ægyptere. 



1 Eisengewinnung in vorgeschichtlicher Zeit: Zeitschr. f. Ethnologie, 41. Bd., 1909. p. 104. 



- Jfr. ogsaa DE Morgan: Re.-herches sur les origines de l'Egypte. Paris 1896, chapt. VII. 



3 Eisen, Kupfer und Bronze bei den alten .Ägyptern. Diss. Karlsruhe 1910. 



•* Sitert av W. (Jowland, I.e. 1912. 



