l8 JOHN SEBELIEN. M.-N. Kl. 



har disse bergverker været drevet endnu tidligere av de derboende ind 

 fødte semitiske folkeslag, som da har forsynt endog de prædynastiske 

 ægyptere med kobbere William Gowland anser det ikke for usand- 

 synlig at der her har været drevet kobberdrift allerede saa tidHg som 

 aar 5000 f Kr. 



For ca 100 aar siden var det paa tale at gjenopta driften her, og 

 Edv. Rüppell- undersøkte ifølge opdrag av Mehemet Ali Pascha lokali- 

 teterne, og han fandt ogsaa at der var en del malm igjen. Han fortæller 

 ogsaa at han ved et ganske enkelt reduktionsforsøk uten noget tilslag fik 

 utredusert »ganske rent kobber«, som utgjorde 18 '^'o av malmen. Herved 

 utviklet der sig en sterk hvitløkslugt, som tydet paa tilstedeværelse av 

 arsen, og samtidig dannet der sig en jernholdig slagge, som utgjorde om- 

 trent likesaa meget som kobberet. Rüppel fraraadet dog at opta driften 

 paa grund av mangel paa brændsel. 



Uagtet der ogsaa i Nubien findes rike kobberleier, er det dog utenfor 

 al tvil, at det er Wadi Mag/iaro-gruppens malm som først blev utnyttet 

 av ægypterne. 



Sinaihalvøen skylder sin eksistens^ en granitisk eruption, som trængte 

 igjennem de sedimentære lag, og dannet hele det fjeldmassiv hvorfra top- 

 pene Serbal og Ste. CatJiénnc hæver sig op som de høieste punkter. 

 Hæ\'ningen er sket efter eosæntiden, ti lagene fra denne er bragt ut av 

 stilling, likesom de underliggende senoniske sandstene. Graniten gjennem- 

 trænges atter av dioritaarer, og dioritmassen har ofte bredt sig som et 

 dække ikke bare over de sedimentære lag, men ogsaa over graniten. Det 

 metalførende minedistrikt ligger paa grænsen av det granitiske distrikt mot 

 nordvest paa halvøen. Det strækker sig fra Serabit al Kliadem mot syd i 

 en længde av ca. 40 km. og i et baand av ca. 6 km. bredde. Længere 

 mot syd nærmere Serbalfjeldet findes endnu nogen lag, men deres betyd- 

 ning synes altid at ha været ringe i sammenligning med de nordlige. De 

 metalførende lag findes i de forskjellige sinaitiske sandstene, hvis geolo- 

 giske alder det av mangel paa forsteninger ikke er mulig at bestemme 

 nøiagtig, men som antages at henhøre til den permiske tid. Ovenover det 

 kobberførende lag findes der et lag som indeholder baade kompakt brunsten 

 og en hæmatit av udmerket kvalitet. Disse malme synes ikke at være 

 sterkt utnyttet i Magharadalen, hvorimot der ikke langt fra Serabittemplet 



^ Wallis Budge- A short history of the Egyptian people. London 1914, p 33. 



2 Reise in Nubien, Kordofan und d. peträisch. Arabien. Frankfurt 1829. 



3 De Morgan: 1 c chaotr. VII. — De herv^ærende geologiske forhold er tidligere 

 undersøkt av Joh, Kusegger: Reisen in Unterägypten, auf der Halbinsel Sinai u. im 

 gelobten Lande. Stuttgart 1847. 



