JOHN SEBELIEN. M.-N. Kl. 



i lyset, men baade i professor Pétries samling i University College og i 

 British Museum og i South- Keiisingto/i-museet findes der rikelige mængder 

 av blaa tyrkis fra Sinai gruber. — Genszler mente derimot at kunne paa- 

 vise, at ordet mafek baade i indskrifterne og i den ægyptiske dedsbok 

 brukes om noget som er blankt og glinsende som metal og desuten haardt 

 og blankt som glas og andre »ædle stene«, hvorfor han tyder det som 

 kobber i likhet med Champollion. Paa den anden side gjør dog Genszler 

 selv opmerksom paa ægypternes tilbøielighet til at benytte den farve et 

 metal under visse omstændigheter kan anta, til at betegne selve metallet, 

 noget som ogsaa er bevart i koptisk. Mafek skulde da baade kunne be- 

 tegne selve det metalliske kobber, som kan bli grønt ved anløpning, og 

 ogsaa de kobbenuahnr som er baade grønne og blaa, og som især i den 

 blaa form (lasur) har samme farve som himmelhvælvingen, der efter hans 

 mening ikke bare betegnes med >->bda«, d v. s. metal i almindelighet, men 

 ogsaa med mafek. 



Lepsius har i sin store avhandling »Die Metalle in den ägyptischen 

 Inschriften« * for saa vidt sluttet sig til Genszler, som ogsaa han mener at 

 Diafek ikke kan bety tyrkis, men han kan heller ikke la det betegne noget 

 metal, da ordet er et femininum. Han finder at det er betegnelsen for 

 noget grønt. Der findes i British Museum et stenhode av gudinden Hathor 

 med en vakker grøn glasur, og Lepsius finder, at det stemmer med at hun 

 kaldes den » inafekf arvede <^ . Efter Lepsius betegner mafek derfor malakit 

 {berggrønt), men ogsaa grø)i emalje og al grøn farve. Senere skal dog 

 Lepsius ha opgit dette standpunkt-, og de nyere ægyptologer anser det 

 for ganske utvilsomt at mafek betyder tyrkis. Kobber heter derimot paa 

 ægyptisk -»khomt-i, en lyd som ogsaa brukes til betegning av tallet 3. Dog 

 skrives ordet for kobber sjelden fonetisk, hvorfor uttalen har været noget 

 usikker; derimot skrives det i regelen ved sit ideogram, som er billedet 

 av en smeltedigel netop av samme form som den der blev fundet av 

 Flinders Petrie " ved Serabit al Khadem. Til yderligere begrepsbestemmelse 

 efterfølges saa digelbilledet av tre smaa sirkier, som er det almindelige 

 determinativ for metaller. Til belysning av de vanskeligheter hvormed 

 slike tydninger har at kjæmpe, kan det anføres at ogsaa det nævnte 

 ideogram har været tillagt andre metaller end kobber. Saaledes læste 

 Champollion det som »yVr;;« uten at si noget om ordets uttale. E. de Rouge 

 læste det likeledes som jern eller staal, og mente endog at det burde ut- 

 tales -»bda^. Ogsaa Birch læste det som bda og oversatte det ved ■»wood<^, 



^ Abhandl. d kgl. Akad. d, \\'issensch. zu Berlin, hist.-phil. Abteil. Berlin 1872. 



2 Ifølge mundtlig meddelelse av Sir Edward Wallis Budge. 



3 Researches in Sinai, p. 34 — 53. 



