1923- No. 5. DE FORHIST. BRONSERS SAMMENSÆTNING OG OPRINDELSE. 21 



firowi eller T>brass<^. Chabas mener det kan bety baade bronsc og jern, 

 Uten at han angir noget om uttalen. Dümichen oversætter det ved ^metah 

 i almindeiighet, likeledes uten at indlate sig paa uttalesporsmaalet, og 

 Brugsch svinger mellem flere tydninger med tilsvarende uttale, baade 

 »apot'i = jern, »tehset« = malm, men vender tilsidst tilbake til *b(ia" jern. 

 Det er Lepsius som har git tydningen khomt -= kobber, og denne tydning 

 er nu den av ægyptologerne almindelig antagne, og den støttes bl. a. der- 

 ved at ogsaa paa koptisk betegnes kobber ved khomt. 



Det er ikke godt at si, om det var kobberet eller tyrkiserne som var 

 hovedproduktet ved den gamle drift, antagelig var det begge dele. Alle- 

 rede i graven fra kong Zer av iste dynasti finder man 4 armbaand, alle 

 med tyrkis. Og i et gammelt eventyr om kong Sneferu og troldmanden 

 Zazamankh var der en juvel av tyrkis (mafek) som gik tapt. 



Dog har brytningen av tyrkis altid foregaat adskilt fra kobberbryt- 

 ningen. Flinders Petrie beskriver den antagelig ældste grube som et stort 

 uregelmæssig kammer av ca. 5 fots høide og ca. 20 fot i kvadrat. Avfaldet 

 herfra fandtes i en haug nedover skraaningen utenfor. Heri fandt man 

 hundreder av tyrkiser, hvis farve dog svandt ved at komme i lyset. 

 Derimot fandt man ikke spor av kobbermalm, og heller ingen flint- eller 

 stenredskap. Grubens vægger bar overalt tydelig spor av at være bearbei- 

 det med meisler, og dette har da aabenbart været metalmeisler, for kost- 

 bare til at kastes bort, saaledes som man i regelen gjorde med stenmeisler. 

 Paa andre steder finder man derimot sterke antydninger av den gamle 

 kobberdrift. I Wadi Nasb fandt han saaledes en enorm haug paa 6—8 

 fots høide og dækkende et areal av dalen paa 500 X 300 fot, som blev an- 

 slaatt av Flinders Petrie til at veie ca. 100 000 ton Der var paa dette sted 

 i tidligere tid ogsaa blit utgravet 4 kobberbarrer av størrelse som en arm. 



Saavel i Maghara som ved Scrabit er der i avfaldshaugene fra mi- 

 nerne fundet store hammere og hakker av sten. Men merkerne i mine- 

 væggene efter sprængningsverktøiet passer ikke med disse tunge sten- 

 redskaper, som formentlig bare har været brukt til knusning av de uthugne 

 blokke, mens væggene har været hugget med meisler av kobber, som i 

 saa fald maa ha været hærdet. Ved Scrabit fandtes der foruten en mængde 

 flintredskaper ogsaa 2 kobbermeisler av henholdsvis 6,^ og 7,5 engelske 

 tommers længde. Her fandtes ogsaa den smeltedigel som danner modellen 

 for kobberets hieroglyfiske ideogram. 



Foruten de gamle ægyptere har muligens ogsaa de gamle folkeslag i 

 Mesopotamien \2i2Li s\i kobber helt eller delvis fra Sinai. Ifølge Hilprecht^ 



1 O. Helm; Chemische Untersuchung vun altbabylonischen Kupfer- und Bronzegegen 

 ständen. Verh. der Berl. CJesellsch. für Anthropologie etc. 1901, p. 157 — 164. 



