Ue i det folgende meddelte nomogrammer er alle konstrueret som 

 flugtpunkt-nomogrammer (Maurice d'Ocagne's nomogrammes à points 

 alignés I, der som navnet antyder er karakteriseret ved, at sammenhørende 

 værdier af tre variable altid ligger paa en ret linie. Kjender man værdien 

 af to af de variable, saa er den tredie bestemt ved skjæringen mellem den 

 rette linie, som forbinder disse to variable med den akse, hvorpaa den 

 tredie variable er afsat. En saadan forbindelse af to variable ved en ret 

 linie vil i det følgende bli betegnet som en kobling. Bekvemmest og nøi- 

 agtigst udføres den ved hjælp af en lineal af g;jennemsigtig celluloid med 

 en fin indridset og sværtet ret linie paa den ene bredside, men man kan 

 ogsaa anvende enhver god lineal eller en strammet (helst sort) traad. 



De tre opgaver som er behandlet i det følgende er: 



1. Bestemmelse af ugedagen for en opgit datum. 



2. Bestemmelse af paaskedagens datum i et opgit aar. 



3. Bestemmelse af datum for nymaane i opgit aar og maaned. 



I. Ugedag for opgit datum. 



Til losning af denne opgave tjener de 4 første nomogrammer, det forste 

 for juliansk kalender, de 3 følgende for gregoriansk. For den her fore- 

 liggende opgave er det imidlertid ligegyldig, hvilket af de tre gregorianske 

 nomogrammer der benyttes, da de i saa henseende er identiske. Disse 

 nomogrammer er konstrueret over formlen: 



D + M+S+a + "4 = -j k + d 



Bogstavernes betydning er følgende: D(atum), M{aa>icd), S(ekulum), 

 a aar indenfor aarhundredet, k et eller andet helt tal, d ugedagens numer 

 tællet fra søndag som numer én. D, M og S betegner ogsaa karakte- 

 ristiske tal, men disse behøver man, som det straks vil sees, ikke at kjende 

 for at kunne benytte nomogrammerne. Dertil udkræves kun at man merker 

 sig følgende: aarstallet tænkes skrevet 100 S + a, d. e. man skiller ved 

 en vertikal streg de to yderste sifre til hoire fra de andre, til venstre for 

 stregen staar da S, til hoire a. Fremdeles skal "4 kun bety det hele tal 

 man faar ved denne division. For at man skal kunne arbeide hurtigere 



