1923. No. 14. ET PAR KALENDARISKE NOMOGRAMMER. 7 



Er saaledes gyldentallet bestemt, findes deraf datum for paaskefuld- 

 maane. Der findes en enkel formel for at udfore denne regning, men 

 man arbeider naturlig\is hurtigere og bekvemmere, naar man anfører 

 resultatet af regningen paa nomogrammet. Dette er gjort paa akse //, 

 som saaledes ikke er nogen regneakse, men kun en tabel. I den julianske 

 kalender er sammenhængen mellem gyldental og paaskefuldmaane fast og 

 uforanderlig. Derfor slipper man her fra det med ét nomogram. I den 

 gregorianske kalender derimod forsk\-\es denne sammenhæng i aarhundre- 

 demes lob. og der er dertbr for denne kalender konstnjeret tre nomo- 

 grammer, for perioderne 1582— 1690 inklusive, 1700 — 1899 og 1900— 2199. 



Naar man ferst kjender datum for paaskefuldmaane, er det en let sag 

 ved hjælp af nomogrammeme at bestemme paaskedag. Man bestemmer 

 kun som for forklaret ugedag for paaskefuldmaane og regner frem til forst- 

 kommende søndag. Man skal da forst koble datum og maaned. Men denne 

 operation er allerede udfort paa nomogrammeme, og g med tilhørende 

 datum for paaskefuldmaane /Pj er paa akse // afsat lige ud for den tapp, 

 som forste kobling gir paa akse ///. Herfra arbeides saa videre som 

 for angit. 



Eksempler: Paaske 1572. juliansk. g er 15. P iste april, tapp paa 

 akse // 5i, ugedag tirsdag, altsaa paaskedag i — 5, d. e. 6te april. 



Paaske 1842, gregoriansk. ^ er 19. P 26de mars, tapp paa akse 

 // /O3, ugedag lordag, altsaa paaskedag 26 — i, d. e. 27de mars. 



Paaske 1820, gregoriansk. ^ er 16, P 29de mars, tapp paa akse 

 // //3. ugedag onsdag, altsaa paaskedag 29 — 4. d. e. 33te mars, 2den april. 



Paaske 1Ö31, gregoriansk. ^ er 8. P 27de mars, tapp paa akse 

 // w/g, ugedag sondag. altsaa paaskedag 27 — 7, d. e. 34te mars, ßdie april. 



3. Nymaane. 



Den c)-kliske maanes faser kan beregnes meget tilnærmet efter en 

 ganske enkel formel. I denne regnes maanens synodiske omlobstid I tiden 

 fra nymaane til næste nymaane) til 30 dage. medens den i virkeligheden 

 er 29.53 dage. I Schubert's „Mathematische Mussestunden " findes en 

 tabel til beregning af datum for nymaane, baseret paa en synodisk om- 

 lobstid af 29.5 dage. Denne tabel gir da naturUgvis noiagtigere resultater 

 end ovennævnte formel og er derfor lagt til grund lor de her meddelte 

 nomogrammer. Afvigelsen fra virkelig nymaane-datum vil ved anvendelsen 

 af disse kun sjelden gaa op til en dag, hvilket er fuldt noiagtig nok for 

 de fleste formaal. 



Disse nomogrammer indeholder tre akser, /. // og ///, at* hvilke dog 

 den midterste /II/ er en ren „tapp-linie". Paa akse / har man til venstre 

 S, til høire M med samme betydning som før. Januar og februur optrær 

 atter to gange, og de med kursiv trykte navne blir at benytte i skudaar. 



