SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1000, H. I. FACKUPPSATSER. 
Extra ordinarie system eller revirdelning? 
Af EDVARD WIBECK. 
En sak, som under diskussionen om skogsundervisningens ordnande 
blifvit i någon mån vidrörd, men icke tillvunnit sig förtjänt uppmärk- 
samhet, är skogsstatens extra ordinarie system och de frågor, som stå 
i närmaste samband härmed. 
Föreliggande uppsats afser att belysa de extra jägmästarnas ställ- 
ning, att klargöra den roll, som extra ordinarie systemet spelar i vårt 
skogsväsens utvecklingshistoria, samt att framhålla de kraf på en efter 
behofvet noga afpassad reglering af antalet extra och ordinarie tjänste- 
män, som skogshushållningen själf i lika grad som hänsynen till den 
tjänande personalens existensvillkor och människovärde uppställer. 
Det är sant, att de extra jägmästarnas ställning i visst afseende 
blifvit på senaste tiden ej obetydligt förbättrad. Dock ligger det i 
sakens natur, att den löneförhöjning, som kommit statens skogsmän i 
gemen till del, ej kunnat rubba den väsentliga skillnad, som alltjämt 
förefinnes mellan den ordinarie och den extra tjänstemannens lefnads- 
villkor. 
Den senares ställning är städse oviss. Äfven där behofvet af hans 
arbete är bestående, förordnas han pr år eller rättare sagdt >tillsvidare 
under året>. Han kan redan genom årsförordnandets upphörande 
skiljas från sin plats, i fall af förseelse ohörd och därför utan möj- 
lighet till försvar. Relativt täta ombyten af tjänst och tjänstgörings- 
område äro regel snarare än undantag. En ansenlig grupp extra arbeta 
under ännu obeständigare villkor, de ha allenast halfårslånga eller ännu 
kortvarigare förordnanden eller lifnära sig på rent tillfälliga uppdrag: 
skogsindelningar, kulturer, dikningar etc. Den fulla arbetsro och det 
samlade intresse, som en fastare ställning allenast förmår skänka, kan 
i regel den extra jägmästaren icke nå; han förblir i sitt yrke alltjämt 
en gesäll, hvilken från nuet måste blicka mot framtiden, där hans slut- 
liga arbetsfält, hans verkliga lifsmål, väntar. 
Beträffande sakens rent ekonomiska sida, så äro assistentplatser af 
olika slag, skogstaxators- och biträdande jägmästaresysslor de bästa, 
hvartill de extra såsom sådana kunna komma. De ha då en maximilön 
af 3,000 å 3,200 kr. och äro underkastade samma inskränkningar rörande 
