30 EDVARD WIBECK. 
ringsålder borde i hvarje fall försvinna, därest den i Kungl. Domän- 
styrelsens yttrande öfver undervisningskommitténs förslag (se tidskriften, 
1908 h. g9g—10 sid. 348) framlagda önskan om ett rationellare utnyttjande af 
det s. k. praktiska året blefve verklighet. Enligt detta K. Styrelsens 
förslag skulle den utexaminerade skogseleven ha att under ett år genom- 
gå planmässigt ordnade studier öfver den praktiska revirförvaltningen 
samt att därefter inför en kommitté af framstående skogstjänstemän 
aflägga skriftliga prof häröfver. En dylik statsexamen, i praktiken full- 
komligt motsvarande den i flera utomsvenska länder förekommande, 
borde jämte ytterligare 3 a 4 års praktik såsom extra jägmästare göra 
kompetensen för ordinarie tjänst fullkomlig. 
ES pd 
Beträffande statens behof af arbetskrafter med högsta skogliga fack- 
bildning, så har detta ökats i kapp med nyförvärfvet af kronojord, sta- 
tens utsträckta myndighet öfver skogsdispositionen å vissa enskilda 
skogar samt, framför allt, till följd af de ständigt växande krafven på 
intensitet inom skogshushållningen. En summarisk öfverblick öfver ut- 
veckligen af såväl skogsstaten som ock dess förvaltningsobjekt under de 
sista 50 åren är i detta fall synnerligen belysande.” 
Sveriges allmänna skogar fingo år 1859 en särskild under finansde- 
partementet sorterande centralstyrelse, Kungl. Skogsstyrelsen. Sin första 
årsberättelse utgaf denna styrelse år 1862, då de allmänna skogarnas 
areal upptages till omkring 1,027,000 hektar,” hvaraf c:a 444,300 hektar 
stodo under den omedelbara vården och förvaltningen af inalles 56 
öfverjägmästare, jägmästare och öfverjägare samt en bevakningsstyrka 
af 105 personer. I samma årsberättelse betecknas denna personal som 
otillräcklig att inom landets allmänna skogar »genomföra och kontrollera 
en ordnad skogshushållning>. 
Dåvarande skogsstyrelse förstod också att hos regering och riksdag 
vinna gehör för sina åsikter. Genom kungliga beslut åren 1865, 1866 
och 1869 ökades antalet revirförvaltare efter hand till 75, hvartill — 
med bibehållande af 3 öfverjägmästare — kommo 6 stycken s. k. skogs- 
inspektörer. Kronojägarnas antal steg samtidigt till 160. Mot denna 
skogsstat svarade år 1870 c:a 1,302,000 hektar arealmätta allmänna 
! Historiken, är upprättad efter Skogsstyrelsens och Domänstyrelsens Årsbe- 
rättelser 1862—1906; L. G. Lindes Sveriges Finansrätt 1887, Lönereglerings- 
kommitténs betänkande VI samt A. G. Loenboms Några ord om statens mark- 
förvärf, Skogsv. Fören. Tidskr. 1903. 
? Arealen af oafvittrade öfverloppsmarker var då icke ens tillnärmelsevis känd. Äfven 
på dessa oafvittrade marker var emellertid skogsstaten pliktig att jämlikt 1844 års kungl. 
bref vid påkalladt behof emot stubböresafgift verkställa utsyning. 
PEN RT SE 
RO 
CP Ta RANG (ck 
