40 EDVARD WIBECK. 
Extra skogsstat (före 1904 års reglering): 4 biträdande forst- 
mästare, hvarjämte ett icke uppgifvet antal s. k. forstkonduktörer »med 
Kejserliga Senatens begifvande under berättelseåret (= 1904) förordnats 
att tidtals biträda vederbörande revierforstmästare vid utstämplings- och 
utlevereringsarbeten, anordnandet af hyggen m. m.» :Befordrings- 
alder och väntetid som extra obekanta. 
Danmark (enligt Mundt o. Weismann, Danske Skovdistrik- 
ter og derespb'estyktelseamnsmWwstu9o3.;. 1005): 
52,425 hektar statsskogar," fördelade på 24 revir. Medeltal pr revir 
2,184 hektar. (Enligt uppgift i företalet af nyssnämnda källskrift komma 
endast c:a 1,500 hektar på hvarje revirförvaltare, om man bortser från 
lustskogsdistriktet och trakter, hvarest förhållandena på grund af hed- 
plantering äro abnorma). 
Ordinarie skogsstat: 23 revirförvaltare” (skovridere) samt 3 skog- 
ligt bildade tjänstemän af högre rang, s:a 26 ordinarie tjänstemän. 
Extra skogsstat: 11 forstassistenter, s:a 11 extra tjänstemän. 
(Bland de ordinarie skogsfogdarna finnas tvenne forstkandidater, hvilka 
ha befordringsrätt till förvaltningstjänst.) 
Befordringsålder: 40 år. 
Väntetid som extra: 17—18 år. 
Enligt Forst- u. Jagdkalender 1904 var dåvarande situation inom 
de större tyska staterna följande: 
Preussen: 4,068,937 hektar allm. skogar,? fördelade på 757 revir. 
Medeltal pr revir 5,375 hektar. 
Ordinarie skogsstat: 757 revirförvaltare (oberförster) samt 133 
skogligt bildade tjänstemän af högre eller samma rang, s:a 890 ordinarie 
tjänstemän. 
Extra skogsstat:' 266 civila forstassessorer, 42 civila forstreferen- 
darer och 76 fältjägare, s:a 384 extra tjänstemän. 
! Häri icke inberäknade Sorg Akademis skogar, klitplantagerna, städers och landt- 
kommuners skogar, hedsällskapets skogar m. fl., hvilka alla ha sin särskilda förvaltande 
och bevakande personal. 
> Ett lustskogsdistrikt förestås af en skogsfogde. 
> Här och på öfriga ställen afser uttrycket allmänna skogar icke allenast de egentliga 
statsskogarne (Staatswälder), utan äfven kronskogar (Kronwälder), allmänningsskogar (Gemeinde- 
välder) etc., försåvida de stå under skogsstatens förvaltning. 
+ Jämförelser mellan den extra skogsstaten i Sverige och i de tyska staterna blir alltid 
haltande tack vare olikheterna i tjänstemännens utbildning i respektive länder. Först efter 
atlagd tjänsteexamen (forstassessors-ex.) är den tyske skogsmannens utbildning afslutad, och 
vederbörande berättigad att tillträda ordinarie förvaltning. Då han likväl redan såsom refe- 
rendar, praktikant etc. kan uppehålla vissa sysslor och befattningar, har jag ansett riktigast 
att mot våra extra jägmastare ställa icke blott forstassessorerna, utan också utbildningsgraden 
närmast denna. 
