48 ? LITTERATUR. 
diga undersökningsmetoder. Det vore antagligt att de skulle tvingas att gro 
vid annan och bättre behandling. 
Vid »dansk Frökontrol» användes i allmänhet den Jacobsenska gronings- 
apparaten. Denna består af en zinklåda med vatten. Öfver denna läggas 
glasstänger eller zinkplattor med hål i. På dessa stänger eller plattor läggas 
yllelappar, försedda med vekar, som hänga ned i vattnet. På yllelapparna 
läggas filtrerpapper och därpå fröna, och det hela täckes af en glasklocka. 
(CSA 
DENGLER: Das Wachstum von Kiefern aus einheimischem und 
nordischem Saatgut in der Oberförsterei Eberswalde (Z. f. F. u. J. 
1908, h. 3—4). 
Proveniensfrågans vikt och betydelse har allt mer blifvit insedd, och 
skogsmännen hafva utfört ett flertal försök för frågans lösning. Äfven i 
denna tidskrift hafva också vid olika tillfällen förekommit uppsatser eller 
referat i ämnet." De olika undersökningarna hafva i hufvudsak liknat hvar- 
andra och hafva af helt naturliga skäl endast omfattat smärre plantor. Det 
torde därför vara på sin plats, att i tidskriften äfven helt kort refereras 
ifrågavarande undersökning, som rör sig om yngre träd. Detta så mycket 
mera, som det bland svenska skogsmän varit en utbredd åsikt, att den på 
fröets härstamning beroende olika växtenergien skulle med tiden jämna ut sig. 
Resultaten böra dessutom vara af speciellt intresse för nordens skogsmän, då 
undersökningarna äfven omfatta träd, uppdragna af nordiskt frö. 
Ar 1887 utfördes i Eberswalde revir skogsplantering med tallplantor, 
uppdragna af frön från 
Finland, Mustiala i Tavastehus län (61? n. br.) 
Ryssland, närheten af St. Petersburg (60? n. br.) 
Norge, norra Västkusten, utan närmare uppgift. 
Preussen, skogarna kring Eberswalde (53? n. br.) 
De 21-åriga träden visa nu följande skillnad i höjdtillväxten 
medelhöjd årl. höjdtillväxt i medeltal 
DEM OKCSKIGO FAL SR 0. ANNE 4.87 23.2 
» | [1 Sri SAR STR Faa 4.92 23.4 
SUN SKCF STO KE INLINE LAR AN IS 3:05 TEA 
TYSKAGA SI AE SEN IA Bor SR EA 3.28 I 5.6 
TÖTSKUEPSN NES EFG SÖN 3.49 16.6 
! SCHOTTE, GUNNAR: Om betydelsen af skogsfröets geografiska härstamning (referat 
efter CIESLAR). Skogsv. tidskr. 194, sid. 195. 
Skogsodlingsförsök med svenskt barrträdsfrö 1 Tyroleralperna, notis efter RITTMEYER : 
Uber einen Anbauversuch mit schwedischen Nadelhölzern in den Tiroler-Alpen. Skogsv. 
tidskr. 1904, sid. 486. 
SCHOTTE, GUNNAR: Tallkottens och tallfröets beskaffenhet skördeåret 1903—1904 
Skogsv. tidskr. 1905, sid. 165. 
SCHOTTE, GUNNAR: Några uppgifter om lärkplantors tillväxt och växtform. Skogsv. 
tidskr. 1906, sid. 18. 
ENGLER, ARNOLD: FEinfluss der Provenienz des Samens auf die Eigenschaften der 
forstlicken Holzgewächse. Rec Skogsv. tidskr. 1906, sid. 109 af H. HN. 
CIESLAR, A: Die Bedeutung klimatischer Varietäten unser Holzarten fär den Waldbau. 
Rec. i Skogsv. tidskr. 1907, sid. 121 fackafd. af H. HN. 
Svenska granar i Forstgarten vid Tharandt. Notis i Skogsv. tidskr. 1907, sid. 224 fackafd. 
SCHOTT, PETER KARL: Rassen der gemeinen Kiefer. Rec. i Skogsv. tidskr. sid 248, 
fackafd. af. GG. SCH. 
