70 S AND. HOLMGREN. 
Som nyss nämndes står almens utbildning i direkt förhållande till 
lokalens beskaffenhet. Å mindre gynnsamma växtplatser uppträder 
almen i buskform, å mer gynnsamma i trädform. 
Vid en första blick på träden å så godt som alla dessa lokaler 
finna vi hurusom de nya skotten år efter år skadas och torka bort. 
Det är de ömtåligaste yttre delarna af skotten, som i första hand dödas. 
Anledningen härtill ha vi att söka i frostens inverkan. Vegetations- 
perioden är för kort och sommarens medeltemperatur för låg för att 
skotten skola hinna tillräckligt förvedas, hvadan de vid köldens inträ- 
dande delvis eller alldeles affrysa. Vid ändknoppens affrysning komma 
närmast oskadda sidoknoppar att utväxa och ersätta den förra. Vidstå- 
ende bild (fig. 8) förtydligar detta förhållande. Då de olika lokalerna gifva 
almen större eller mindre skydd, komma äfven skottens affrysning att 
på den ena blifva större än å den andra, hvarigenom vi sålunda i detta 
förhållande finna en mätare på lokalens beskaffenhet.' Vid undersök- 
ning af träden å en och samma växtplats finner man tydligt, att de 
delar af almkronorna, som å exempelvis en bergrot stå längst ifrån berg- 
väggen, äro mest skadade af frosten, under det de närmast intill bergväg- 
gen befintliga delarna ofta nog förete en ganska normal skottbildning. 
I det följande lämnas en sammanställning af en hel del uppmät- 
ningar af frostskadade skott från olika lokaler. 
Procenttal för affrysningen å nedanstående 
ER AS Fre Skor Lokalernas 
ER je i natur 
1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 
Medbergimas bo LR a 5 30,01) 00;0, 11O0!0. 1. .00;0 — — Bergrötter 
Dunderklumpen ost css het ae AG AS Reko 21551 | 000 00,0 — 
Järna tj alloEa ERA ör BN VLeA [-I60;0 15 0756 6,0 055, 1000 — 
FLOD Eng fe a RITA SA 92,0; 04,2 | 27,4 | 1039 = Ed 
MAT dalen sor Arg ANS ER 100,0 | 60,0 44,0 = a TE 
SAterklumpeR oe ns seas Ae IO0;0 | 27,1 6,8 = = — Sydbackar 
M| PET TN DR (I Se Bag bop Er AA NR Ers 97,5| 4937 39,4 LE KS FR 
MCTIGVACSIE Ef jr vid sn EE rr 100,0 | 00,0 | 00,0 | 000 | 00j0 | 22,4 Ängsmark 
Sålunda finna vi att skottens affrysning å bergrotlokalerna varit 
störst i Almdalen och minst i Medberget. I samma mån som skottens 
affrysning är större och mer konstant blifva äfven de särskilda individen 
mer förkrympta. Så uppträder äfven almen i Almdalen, Oldklumpen, 
Höberg samt Tjärnåfjäll såsom utpräglad buske. Redan strax ofvan 
jorden uppdelar sig stammen i en mängd grenar. Buskarnas höjd växla 
mellan 2—3 meter (Almdalen, Oldklumpen) och 35—06 meter (Höberg, 
Tjärnåfjäll) med en största brösthöjdsdiameter hos stammen af 12 cm. 
! Se i öfrigt afdelningen växtplatsens natur. 
