fr 
SKOGSVÄRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1000. H. 2. FACKUPPSATSER. 
Några erfarenheter om konstgiorda gödselmedels 
användning vid barrträdskulturer. 
Af O. HOFMAN-BANG. 
Det torde vara väl bekant, hvilket intensivt arbete under de senaste 
årtiondena nedlagts på att utforska gödsellärans hemligheter. Vi veta 
alla, att detta arbete varit till det största gagn för den jordbrukande all- 
mänheten. Det torde därför ligga nära till hands att göra sig den frå- 
gan: ha några dylika gödslingsförsök gjorts på skogskulturens område? 
och i så fall, med hvilka resultat? I Sverige har gödsling af skogsjord 
endast i ytterst ringa skala förekommit och studerats. H. V. TIiBERG 
har härom publicerat tvenne uppsatser:' »Skogsproduktion på kemisk 
grundval» och >»Skogsjords-analysen och jordens produktionsförmåga>.' 
I utlandet äro visserligen försök anställda, men deras antal är ändock 
mycket ringa i jämförelse med, hvad man utfört på jordbruksområdet. 
Detta förklaras nog delvis däraf, att skogliga gödslingsförsök åtmin- 
stone skenbart äro mindre tacksamma att verkställa än försök med t. ex. 
sädesslag. Gödslingens verkan på skogsplantor ger sig icke så fort till 
känna, och man kan icke såsom vid vanliga fältförsök med tillförlitliga 
siffror visa, att den eller den gödslingen betalat sig så eller så mycket. 
De tvenne mål, man framställt vid gödslingsförsök med skogsplantor, 
äro dels att göra ofruktbar mark odlingsbar för skog, dels att påskynda 
skogsplantornas tillväxt. Kunde man på ett praktiskt sätt lösa dessa 
uppgifter, vore ju mycket vunnet. Låt oss något stanna vid de försök, 
som blifvit gjorda, och se till. hvad vi kunna lära af dem, — Först 
dock några ord om 
skogsträdens behof af oorganiska näringsämnen. 
Detta utrönes genom analys af resp. trädslag kombinerad med beräk- 
ning af årstillväxten. Härvid måste man komma ihåg, att barrträden 
innehålla olika mängder af mineralämnen (procentiskt taget) vid olika 
1 Införda i Vermländska Bergsmannaföreningens Annaler 1906 och 1908. 
