30 Z O. HOFMAN-BANG. 
åldrar. Det vanliga är enligt undersökningar af ScHmitz-DUMOoNT! och 
ScHÖUTZE,” att yngre träd äro rikare på dessa ämnen än äldre. Detsamma 
gäller äfven yngre delar af ett träd i jämförelse med de äldre. Vidare 
kan halten af mineralämnen något bero på beskaffenheten af den mark, 
hvarpå träden växa. På grund af dessa omständigheter är det en ganska 
vansklig sak att angifva de mängder af mineralämnen, som våra barr- 
träd i allmänhet absorbera ur jorden. Se här dock några siffror, sam- 
manställda ur tillgängliga uppgifter af HEnzE.” På en hektar furu- resp. 
granskog absorberas ur marken per år följande mängder angifna i kg. 
é= I 
Trädslag Totalmängd Kali | Kalk Fosforsyra Kväfve? | 
mineralämnen | 
| 
Fur | 12—16 2—3 | 7—11,5 0,83— 1,9 ung. I0o 
| 
Gran | 23—24 A=56 oo 1,4—2,5 | 
Dessa tal gälla för äldre träd. Under de första åren af sin tillvaro 
absorbera barrträden långt större kvantiteter. Härom dock mera fram- 
deles. På en tidrymd af t. ex, 8o—100 år blir det ju afsevärda kvan- 
titeter af näringsämnen, som jorden måst afstå för att tillfredsställa barr- 
trädens behof. Äro då alla jordar beredda för ett sådant offer? Frå- 
gan är icke lätt att besvara. Den kemiska jordanalysen, såsom den 
vanligen utföres, svarar ja, äfven då det gäller jordar af medelmåttig be- 
skaffenhet. Man må dock icke förbise tvenne omständigheter härvidlag. 
Den ena är det faktum, att i alla skogar äro träden icke de enda lef- 
vande väsen, som taga sin näring ur jorden. Detsamma gör ju äfven 
den vegetation af fanerogamer och kryptogamer af hvarjehanda slag, 
som växer under barrträden. Den andra omständigheten är, att den 
kemiska jordanalysen ofta är missvisande och det stundom i hög grad 
tyvärr. Analysen säger nämligen, att i en viss jord finnes så eller så 
många kg. af t. ex. fosforsyra per hektar och till ett visst djup. (Kvan- 
titeten blir större ju starkare extraktionsmedel man användt.) Men ana- 
lysen ger i flertalet fall ingen fingervisning om huru stor del af denna 
fosforsyremängd, förefinnes i för växterna ässimilerbar form. I regel torde 
det vara en helt ringa del, som är så beskaffad. Liknande torde äfven 
förhållandet åtminstone delvis vara med de öfriga växtnäringsämnena. 
1 Ueber den Nährstoffbedarf der jungen ein- und zweijährigen Kiefern. Tharander 
Forstl. Jahrbuch Bd 44 5.209. 
2 Ztschr för Forst- und Jagdwesen .Bd VIII S. 371. 
3 Die Entwickelung der Forstdingungsfrage. Tharander Forstl. Jahrb. Bd 54 S. 153. 
2 Jfr. ScHMITZ-DUMONT :l. "ec, S. 214. i 
