NÅGRA ERFARENHETER OM KONSTGJORDA GÖDSELMEDELS ANVÄNDNING. 81 
Det är under dylika förhållanden ägnadt att väcka vår förvåning, 
att jordar af tämligen dålig beskaffenhet dock äro i stånd att bära skog. 
Den väsentligaste orsaken till, att detta dock kan försiggå, hafva vi 
att söka i förvittringen. Som bekant består denna däri, att bergarternas 
mineral mer eller mindre dekomponeras genom inverkan af kolsyra, 
luft och vatten. Härvid bildas bland annat lösliga föreningar särskildt 
karbonater af bergarternas alkalier och kalk, hvarjämte äfven svårlösliga 
fosfat kunna öfverföras i lättlösligare former. På detta sätt alstras visser- 
ligen alltjämt nya förråd af lösliga växtnäringsämnen. Några säkra mått 
på denna process finnas icke, men gifvetvis bildas större mängder växt- 
näringsämnen af kali- och kalkrika bergarter än af sura. 
Att en jordförbättring i många af våra skogsparker skulle vara önsk- 
värd och äfven medföra storartade resultat, kan icke förnekas, men den 
låter sig näppeligen utföras i någon större skala af lätt insedda skäl. 
Hvad däremot öfverallt utan någon uppoffring kan åstadkommas, 
det är att låta ströet ligga kvar. Härigenom återbördas till marken en 
del af de växtnäringsämnen trädet uppsugit. Enligt analys af SCHROEDER'! 
innehålla 1,000 delar torrsubstans af döda tallbarr 13,25 delar mineral- 
ämnen däribland 1,44 d. kali, 4,37 d. kalk, 1,47 d. magnesia och 0,60 d. 
fosforsyra. 
Dessa kvantiteter förefalla ju små, men till följd af barrens mängd 
blir det rätt ansenliga mängder af växtnäringsämnen, som träden slippa 
att nyanskaffa, om barren få ligga kvar. Detsamma gäller om kvistar. 
I så väl dessa som barren ingå för öfrigt jämförelsevis mera mineral- 
ämnen än i trädets äldre delar. Emellertid är det en själfklar sak, att 
näringsämnena i ströet icke förmå täcka, hvad däraf kräfves för den 
ständigt fortgående produktionen af ny växtmassa. 
Ströet utöfvar äfven en annan nyttig funktion. Det bidrar nämligen 
till en fysikalisk förbättring af jorden. Denna blir mera lucker och 
skyddas mot uttorkning under torkperioder. Härigenom ökas betingel- 
serna för åtskilliga nyttiga bakteriers trefnad, hvarjämte atmosferiliernas 
gagnande förvittringsverksamhet befrämjas. 
Jag öfvergår nu till 
gödslingsförsöken i plantskolorna och i ungskogen. 
Den unga växtplantan är under sin första tillvaro hänvisad att åt- 
minstone till stor del lefva af den näring, som finnes upplagrad i fröet, 
hvarur den gror. Då denna näring snart är slut, söker landtmannen 
genom lämplig gödsling af våra sädesfält sörja för, att de unga plan- 
! Beiträge zur Kenntniss des Mineralstoffgehaltes der 'Streumaterialien. Thärander 
Fostl. Jahrbuch Bd 25 S. 29. 
