82 7 O. HOFMAN-BANG. 
torna så fort som möjligt i jorden påträffa växtnäringsämnen i assimiler- 
bar form. Härigenom räckes ett kraftigt stöd åt växten för dess ut- 
veckling. 
Barträdens frön äro ju icke vare sig stora eller tunga och kunna 
därför icke innehålla några synnerligen stora mängder af näringsämnen. 
Enligt undersökningar af HORNBERGER! och JAHNE? innehålla 100 gr. 
granfrö 4,3—535,8 gr. renaska och 18,7 gr. protein (= 3 gr. kväfve); tallfrö 
omkr. 5,9 gr. renaska 'och 25,0 gr. protein (=. 4, gr. kväfve). Afrens 
askan ur granfrö utgöres 24,02 & af kali, 1,63 & af kalk, 14,22 & af 
magnesia och 35,77 2 af fosforsyra. Tager man talet 4,3 som bas, fin- 
ner man genom en enkel räkneoperation, att 100 gr. granfrö innehålla 
1,03 gr. kali, 0,07 er. kalk; 0,61 gr. magnesia och 1,54 gr. fosforsyra 
Tages talet 5,8 som grundval för beräkningen, fås visserligen något 
större siffror, men i alla händelser inses lätt, att det är mycket små 
kvantiteter mineralämnen, som från första början stå groddplantorna af 
gran till buds. Någon fullständig kemisk analys af tallfrö har jag icke 
anträffat i litteraturen, men då askhalten här endast är obetydligt större 
än hos granfrö, så kunna mängderna af de fyra ofvan omtalade ämnena 
icke vara väsentligt större. Redan en kemisk fröanalys är sålunda ägnad 
att framhålla behofvet af gödsling i plantskolor anlagda på mager jord. 
En undersökning af de unga plantorna af skogsträden ger ytterligare 
stöd åt detta påstående. SCHMITZ-DUMONT” analyserade ett- och tvååriga 
plantor af fur och fann, att i en normalt besådd plantskola upptaga 
plantorna i genomsnitt under hvart och ett af de två första åren per 
hektar 50,94 kg. kali, 36,70 kg. kalk, 18,09 kg. magnesia, 23,00 kg. fos- 
forsyra och 93,67 kg. kväfve. Summan af absorberade mineralämnen 
(renaska) var 187,71. För granplantor blifva motsvarande tal resp. 
30:573 40578; 11,99, 31,44, 70,30 1Samt 175,91, didessa. siffror aromekemmns 
beräknade de mängder af kali, kalk o. s. v., som tillförts jorden med 
utsädet. Jämföras dessa siffror med dem, som ofvan anförts för äldre 
barrträd, finna vi, att unga skogsplantor sätta rätt stora kraf på den 
jord, hvari de växa. En gödsling af densamma torde därför ofta nog 
vara motiverad. 
Gödsling af jorden vid skogskultur synes i någon större skala hafva 
förekommit först i Belgien. Men detta lands exempel följdes omedelbart 
af Holland och Luxemburg. 
! Forstliche Blätter 1884. Referat i Biedermanns Centralblatt 1885 S. 552. 
> Centralblatt fär d. ges. Forstwirtschaft 1881. Ref. i Biedermanns Centralblatt 1882 
S. 106. 
3 Ueber den Nährstoffbedarf der jungen ein- und zweijährigen Kiefern. Tharander 
Forstl. Jahrb. Bd 44 S. 214. 
