Yave 
OM HARTSGALLVECKLAREN. 103 
af ungefär ett körsbärs storlek. I märgen kvarlefver nu larven till 
nästa år, då angreppet fortsättes och ett nytt ännu starkare hartsutflöde 
sker. Den nya hartsafsöndringen skiljer sig från det föregående årets 
genom sin ljusare färg och mjukare konsistens. De- båda hartsaf- 
söndringarna sammansmälta så till en enda större hartsgallknöl, som 
alltmer hårdnar och antager ett hvitaktigt utseende. Det inre af gall- 
knölen upptages af en hålighet, som delas genom en vertikal vägg; 
på ena sidan om denna vägg är larvens bostadsrör beläget, på andra 
sidan befinner sig en kanal, som går tätt under den yttre väggen och 
står i kommunikation med hufvudröret. Den har uppkommit därigenom, 
att andra årets hartsutflöde lagt sig an mot det föregående årets. 
Ratzeburg anser, att denna mindre gång tjänar som samlingsställe för 
larvens exkrementer. Stundom kunna tvenne dylika sidorör förekomma. 
Det inre af hufvudröret är mjukare och klibbigt; här och hvar anträffas 
anhopningar af larvens exkrementer. Stundom är det i sin helhet 
tapetseradt af spinntrådar. 
I regeln gör sig angreppet på skottet ej märkbart på annat sätt 
än genom närvaron af gallknölen och genom en liten ansvällning af 
grenen strax nedom angreppspunkten. Ofta brytes skottet af synner- 
ligen lätt just här. Då knopparna ej ingå uti gallbildningen kunna 
dessa, angreppet till trots, utveckla sig vidare, hvaraf förklaras att den 
2-åriga gallen sitter på närmast föregående årsskott. Vid svårare an- 
grepp dö dock de unga knopparne. Så var fallet med ett ej ringa antal 
skott på den af mig undersökta lokalen. I regeln är det sidoskotten 
som äro angripna; mera sällan riktar sig angreppet mot toppskotten. 
I slutet af mars och i april på det tredje kalenderåret förpuppa 
sig de nu fullväxta larverna, och fram i maj framkomma de första fjäri- 
larna. Puppan, som rundt främre kroppsändan är omgifven af fin, silkes- 
artad, hvit väfnad, har före kläckningen på ett tunnväggigt ställe brutit 
sig genom det omgifvande hartset och skjuter fritt ut med främre kropps- 
ändan. 
Från detta vanliga utvecklingsförlopp finnas gifvetvis många un- 
dantag. Så kan t. ex. förpuppningen ske långt tidigare än i mars, ja 
redan föregående års höst; larvernas angrepp kan understundom om- 
fatta ej endast märgen, utan äfven den kringliggande veden; en del 
larver stanna ej kvar i sin gallknöl, utan gå vid förestående förpupp- 
ning ner i jorden o. s. V., O. S. V. 
Larven (fig. 2 c) är 16-fotad, till färgen köttröd; hufvudet är stort, 
hela kroppen tydligt vårtig och hårig; på bakre delen af det 8:de seg- 
mentet märkes en mörkare fläck; andhålen äro kantade af mörka ringar. 
Längd 12 mm. 
