OM HARTSGALLVECKLAREN. 107 
enda lefde tills in i juli. Detta får väl närmast tillskrifvas den om- 
ständigheten, att skotten efter aftagandet vissnade ned och ej längre 
kunde lämna larverna frisk näring. Försök att öfverflytta dessa larver 
på andra friska galler misslyckades. 
Fig. 5. Hartsgaller. 
= en öppnad sådan, innehållande parasitstekelkokonger /(Macrocentrus thoracicus). 
b = » oöppnad > =:vid X synes den tomma pupphuden. 
c = » öppnad >» =: visande den inre håligheten. 
» 
I 
En af de lefvande larverna befanns vara anstucken af en parasit. 
På kroppssidan syntes en hvit säckformig parasitstekellarv. Han för- 
vandlade sig till puppa ("/e) efter att förut med en fin hvit väf ha af- 
skilt åt sig en förpuppningskammare. Tyvärr kom denna puppa aldrig 
till utveckling, hvarför jag ej kunnat identifiera stekeln. 
Ej mindre än 39 galler hyste tomma pupparier, puppor eller ny- 
kläckta ex. af en Tachinid, som enligt meddelande af prof. P. Stein är 
ÅAitia (Thryptocera) pilipennis FALL., inom vårt land anträffad i Skåne, 
Östergötland, Uppland och Dalarna. 
Stekelangripna voro ej mindre än 25 af gallerna. Steklarna voro 
af flera olika arter. Allmännast var Macrocentrus thoracicus N., som 
förekom i ej mindre än 20 galler och i stort antal i hvarje. De upp- 
fyllde alldeles gallens hålighet och lågo tätt hopspunna medelst sega 
Spinntrådar (se fig. 5 a o. c.) Omkring den 20 juni framkommo stek- 
larna i stort antal. 
Långt mindre allmänt förekommo stekelarterna Ephialtes planifrons 
TH.(?) och Glypta resinane FaBrR. De framkommo i slutet af maj i 
några få ex. 
