LT2 LITTERATUR. 
Efter ett omnämnande öfver de ofvan relaterade olika förslagen till inrät- 
tande af ett norskt skogsförsöksväsen uppräknar författaren en del redan 
verkställda mindre undersökningar samt offentliggjorda uppsatser rörande skogs- 
försöksverksamhet. 
Härefter redogöres för den arbetsplan, som, tillsvidare är upprättad för 
försökstationen. Följande hufvudfrågor komma där att behandlas: 
1. Försök med olika plantmaterial vid skogsodlingar samt kulturtidens inverkan 
på skogsodlingarna. 
Gallringar. 
Tillväxtundersökningar. 
Föryngringsförsök 1 förening med markberedning. 
Försök med införande af kväfvesamlande växter i skogen. 
Försök med främmande trädslag. 
Undersökning öfver hvilka trädslag som äro mest ägnade att planteras å 
torrlagda myrar. 
Alla dessa försök komma dock ej endast att äga rum vid Solberg. Sam- 
arbete mellan försöksstationen och skogsskolorna vid Stenkjaer, Kongsberg, 
Jonsberg och Hove kommer nämligen att ske, och försöksarbeten igångsättas 
på alla dessa ställen efter den gemensamma planen. 
Man måste ovillkorligen beundra det intresse och den energi, hvarige- 
nom en norsk försöksanstalt på uteslutande enskildt initiativ sålunda kunnat 
komma till stånd. 
SS AU BON 
Se 
Skogsbotanik. 
OPPERMANN, A: Vrange Boge i det nordestlige Sjelland. Det forst- 
lige Forsogsve&sen. Meddellelser udgivne ved Forsogs-Kommissionen. Andet 
Bind. CENT: IKGbenhavn noe osmne2ers: 
—, —: Arvelighedsforskningen i Skovbrugets Tieneste. TT. f. Sv. 
B. XXI. Jan. — Febr. 1909. Kuobenhavn. 
I det första af ofvannämnda tvänne arbeten har professorn i skogshushållning 
vid Landbohoiskole i Köpenhamn A. Oppermann publicerat en detaljerad redo- 
görelse för en af honom under de sista åren utförd undersökning af bokens raser i 
Danmark, särskildt hängboken och denna närstående former. TI det andra af 
de båda arbetena ingår samme författare på frågan, i hvad mån ärftlighets- 
forskningen är tillämpbar beträffande skogsbruket, och redogör därvid för en 
del utländska forskares försök med »klimatiska varieteter» af våra skogsträd 
samt för sina egna ofvannämnda studier öfver bokraserna. Då sålunda det 
senare arbetet innehåller ett referat af det förra, har jag ansett lämpligt att 
här omnämna båda arbetena samtidigt. 
Det ledande motivet för författarens bokundersökningar synes hafva varit, 
att om möjligt komma närmare svaret på frågan om, huru de trädformer må 
kunna frambringas, hvilka i möjligaste mån tillfredsställa skogsmannens önsk- 
ningar. Författaren söker tillsvidare svaret härpå 1 en ingående undersökning 
af de skogligt mindervärda individen och i utforskandet af orsakerna till deras 
uppkomst. Danmarks förnämsta skogsträd boken har härvid helt naturligt 
blifvit föremål för undersökning. Under en mängd exkursioner i företrädes- 
vis nordöstra Sjelland har förf. antecknat alla påträffade, krokvuxna bokar. 
CE 
Kal 
fr 
