LITTERATUR. 113 
En snart sagdt oändlig mängd hängbokar, flerstammiga bokar, bokar med kork- 
skrufsformiga, ormlika eller på ett eller annat sätt sneda eller lutande stam- 
mar, bokar med sicksackförgrening, bokar med vågräta, krypande, stundom 
t. o. m. rotslående grenar, krypande och buskformiga bokar, »tvåbenta» bokar, 
»bredkroniga» bokar, »kandelaberbokar»> etc. etc. omnämnas. De mest karak- 
täristiska af dessa belysas med synnerligen vackra afbildningar (arbetet om 
>Vrange Boge» räknar ända till 128 textfigurer). I korthet omnämnes slut- 
ligen förekomsten af krokvuxen bok äfven i utlandet (från Sverige [Halland 
och Skåne] omnämnes den af GUNNAR SCHOTTE beskrifna >Kurraboken å 
Hallandsås», de af JoHan ERIKSON [»>Hallands Väderö», Stockholm 1906] 
omnämnda krokvuxna bokarna å Hallands V äderö, krokvuxna bokar vid vägen 
»från Torekov öfver Båstad till Grefvie> och vid Häckeberga herregård samt 
de af OLoF KRISTOFFERSSON och GUNNAR SCHOTTE beskrifna hängbokarna vid 
Lindholmens gods nära Svedala) äfvensom några motsvarande abnorma former 
af andra danska löfträd, förnämligast ek. 
Af författarens bokundersökningar framgår, att krokvuxna (»vrange»>) 
bokar förekomma mycket allmänt såväl på skilda trakter i Danmark som i 
utlandet; deras uppträdande kan icke förklaras af skogsskötsel, klimat eller 
markförhållanden (de synas dock vara relativt talrika på kalkmark); de växa 
ofta vid sidan af högväxta och välformade individ. Redan i en aflägsen forn- 
tid uppträda »vrange Boge»; detta framgår af gamla skogsbeskrifningar och 
af en del ortnamn; krokvuxna bokar finnas ännu talrikt å platser som ha namn 
efter dem. Förr voro »vrange Boge» mera utbredda än nu; de finnas i våra 
dagar talrikast utanför de:'skogar, som under längre tid ha blifvit skogligt 
skötta. Afkomman har visat sig öfvervägande abnorm, men af högst olik- 
artad form. Ollon från en utpräglad hängbok gåfvo upphof till en serie af 
de märkligaste former, som hållit sig SEE efter utplantering. Om >»yrange 
Boge» "kunna kallas en klimatisk varietet, synes författaren tvifvelaktigt. Moöj- 
ligtvis är deras talrika förekomst i vissa trakter en följd af en er sam- 
verkande orsaker, som tillsammans gynnat de bredkroniga, lågstammiga, starkt 
förgrenade »formerna» i kampen med de tekniskt värdefulla »formerna» med 
svag förgrening och utpräglad hufvudstam. 
Författaren drar äfven en del rent praktiska slutsatser af sina bokstudier. 
Då en bokskog tillåtes att själfså sig, böra krokvuxna individ förhindras att 
föröka sig. Ollon böra ej insamlas från de krokvuxna individen. Då man 
vill drifva olloninsamling i större skala, bör man försöka att befrämja frukt- 
sättningen genom gödning af de träd eller bestånd, hvarifrån man vill samla 
ollon. Vid sådd i plantskolor behöfver man ej större frömängder, än att man 
lämpligen kan uppsöka skogligt goda träd och bestånd, under hvilka ollon- 
insamlingen sker. Då man i stor utsträckning samlar ollon från ett enstaka 
vackert bestånd eller enstaka träd, bör man systematiskt undersöka afkomman. 
Plantförbandet synes vara af mindre betydelse än fröets härkomst. En 
noggrann sortering af plantorna är nödvändig. Gallring bör i kulturskogar 
ske tidigt; de dåliga formerna böra i tid utgallras. Uppkvistning af krok- 
vuxna träd leder här ej till förbättring af stamformen. Men äfven de krok- 
vuxna bokarna kunna komma till användning. I »läbälten och skogsbryn» 
äro >»vrange Boge» ofta rent af ändamålsenliga. De vid plantsorteringen i 
SES afskilda krokvuxna plantorna kunna här komma till användning. 
ren om de krokvuxna bokarna ur ren skogmannasynpunkt äro utdöm- 
| Ja 
