114 LITTERATUR. 
bara, böra de dock ingalunda öfverallt utrotas. Från naturskyddssynpunkt 
sedda förtjäna de att här och hvar omhuldas och skyddas. Detta särskildt 
som de, då de underkastas mera ingående studier, främst då de blifva föremål 
för såningsförsök, säkerligen i ej ringa mån kunna bidraga att ytterligare 
belysa ärftlighetsfrågorna och deras tillämpbarhet på skogsbruket. 
Vi äro härmed inne på de i ÖPPERMANNS andra arbete behandlade 
frågorna. 
I »Arveligshedsforskningen i Skovbrugets Tjeneste» framhåller förf., huru- 
som ärftlighetsforskningen i fråga om skogsträden i mångt och mycket till följd 
af dessas egendomliga natur måste gå sina egna vägar, när den vill träda i 
det praktiska skogsbrukets tjänst. De flesta skogsträden äro vindpollinerare, 
och frömjölet föres ofta vida omkring. Skogsträdens blommor äro ofta enkönade. 
Skogsträden fruktificera sent, de lefva länge och frambringa många generationer 
afkomma. I vårt klimat inträffa fröår efter 2 — flere års mellanrum ; när trädet går 
i frukt sätter det dock vanligen en stor mängd frön. Träden växa i regel i bestånd, 
då korspollinering svårligen kan förhindras. Trädens ofta ansenliga storlek för- 
svåra en hel del vetenskapliga experiment och praktiska försök. Skogens hufvud- 
produkt är trävaran, och utbytet ur skogen må därför snarare förliknas med 
rotfrukter och vissa textilväxter än med sädessorter och fruktträd. Skogs- 
träden föröka sig vanligen genom frö, sällan på könlös väg. Under skogs- 
beståndens utveckling försiggår dels naturligt urval, dels konsturval, hvarvid 
de svaga och skadade äfvensom de långsamt och lågt växande individen under- 
tryckas och ofta tillika med en hel del m. 1. m. friska individ utgallras. Allt 
detta gör skogsträden till mera svårhandterliga objekt för ärftlighetsforskningen. 
Hvad är då skogsmannens önskemål beträffande skogen? Skogsmannen vill 
få fram träd med snabb och god höjd- och tjocklekstillväxt, han vill ha stor 
träproduktion per arealsenhet, träd som passa till klimatet och jormånen, mot 
yttre fiender inom växt- och djurriket motståndskraftiga träd, han vill få fram 
träd med värdefulla tekniska egenskaper. För att nå dessa önskemål må vi 
först och främst sträfva efter att utesluta skogsträdens dåliga, missväxta raser. 
Härför fordras ett noggrant studium af dessa i naturen. Redan detta skall 
lära oss något om ärftlighetsförhållandena, och när tillfälle gifves fortsättes 
studierna med försök. 
Efter korta referat af CIESLARS och ENGLERS försök med »klimatiska 
varieteter» af gran och andra barrträd äfvensom en del försök och undersökningar 
af löfträd öfvergår författaren till ett referat af sina egna bokundersökningar. 
Slutligen omnämner förf. några »punkter af ärftlighetsläran, som måhända 
kunna få särskild användning inom skogsbruket». Knoppvariationen kan få 
betydelse i de fall, då träden förökas vegetativt. Ett studium af korrelations- 
fenomenen kan bidraga till uppdagandet af sambandet mellan växtens yttre 
utseende och inre byggnad. Mutanter må uppsökas. Försök med själfpolli- 
nering af de skogsträd, som icke äro vindpollinerare (t. ex. linden), torde 
kunna lära oss mycket om trädens ärftlighetsförhållanden, ehuru man natur- 
ligtvis alltid må iakttaga en viss försiktighet, då man drager slutsatser från 
en art till en annan. Korsning mellan former af samma art kan måhända 
medföra väsentliga fördelar. 
»Takttagelser och erfarenhet må gå hand i hand med undersökningar 
och försök. » 
N. S—n. 
