134 : AXEL GAVELIN. 
HOLMERZ och ÖRTENBLAD! HÄGERSTRÖM?, SVENONIUS3, OCh SYLVÉN4 samt 
från sydligaste delen af samma landskap en notis af F. AminorF5. Bäst 
kända äro i detta hänseende södra Jämtlands och västra Härjedalens fjäll- 
trakter genom undersökningar af GUNNAR ÅNDERSSON', SELIM BIRGER /, 
KELLGREN? Och SERNANDER?, Flere af de uppräknade författarna behandla 
emellertid företrädesvis i omedelbara närheten af de nutida skogs- 
regionerna försiggångna, jämförelsevis små förskjutningar. — På grund af 
den bristfälliga kännedomen om trädgränsförskjutningarna särskildt i 
Lappland anser jag mig böra offentliggöra åtskilliga iakttagelser, som 
jag varit i tillfälle att göra under mina resor"”, ehuru dessa observationer, 
såsom gjorda mera i förbigående under sysselsättning med helt andra 
uppgifter och utan samband med önskvärda torfgeologiska undersöknin- 
gar, äro i många afseenden ofullständiga. . 
Mina egna iakttagelser äro från de delar af Lappland, som ligga mel- 
lan Lule älf i norr och Ume älf i söder. För fullständighetens skull! 
har jag rekapitulerat förut kända fynd ifrån området och sammanfört de 
publicerade iakttagelserna från öfriga svenska fjälltrakter. 
Luleälfvens källområde. 
Efter Lilla Luleälf går granen enligt HOLMERZ o. ÖRTENBLAD i Tarradalen 
till sjön Tarraure, c:a 18 km. väster om Kvikkjokk, hvaremot friska tallar 
upphöra redan 5 km. öster om nämnda sjö. Samma förf. angifva tallregionens 
öfre gräns i Tarradalen till 410 m. ö. h., men framhålla tillika, att denna 
här sannolikt nedbragts genom människans ingripande, hvarjämte granen upp- 
gifves nå c:a 30 m. högre än tallen. Något östligare (V. om Saggat) upp- 
gifves barrskogsgränsen (granskogsgräsen) af HöGBOM !! till 500 m. ö. h., medan 
! C. G. HOLMERZ och TH. ÖRTENBLAD: Om Norrbottens skogar (Bih, t. Domänstyrelsens 
und. ber. 1885). 
2 K. P. HÄGERSTRÖM: Bidrag till Torne lappmarks och Ofotens Flora. Bot. Notiser 
1882. Sid; 65 0. £ 
> Geolog. Fören. Förh. Bd 22 (1900), sid. 485, not. 
t NILS SYLVEN: Studier öfver vegetationen i Torne lappmarks björkregion. Arkiv för 
Botanik utg. af K. Sv. Vet, Akad: Bdi 3: Nio 3. 
> F. AMINOFF: Skogsbiologiska studier inom Vilhelmina sockens fjälltrakter. Skogsv.- 
fören. Tidskr. 1907: 12. 
6 GUNNAR ANDERSSON: Klimatet i Sverige efter istiden. Nordisk Tidskrift 1903. 
7 SELIM BIRGER: Om Härjedalens vegetation. K. Sv. Vet. Ak. Arkiv f. Botanik Bd 7. 
N:o 13. 
2 A. G. KELLGREN: Några observationer öfver trädgränserna i våra sydliga fjälltrakter. 
Öfvers. af K. Sv. Vet. Ak. Handl. 1893. N:0 4. 
? RUTGER SERNANDER: Fjällväxter i barrskogsregionen. Bih. t. K. Sv. Vet. Ak. Handl. 
Bd 24. N:o 11. ; 
— —: Flytjord i svenska fjälltrakter. Geéol. Fören. Förh. Bd 27 (1904). 
!0 Ett par observationer äro gjorda under äldre privata resor, de flesta sommaren 1908 
under arbeten för Sveriges Geologiska Undersökning. 
IA. G. HöGBoM: Norrland, Naturbeskrifning, sid. 304. 
