De 
I 
OM TRÄDGRÄNSERNAS NEDGÅNG I DE SVENSKA FJÄLLTRAKTERNA. UH 
att den genomsnittliga trädgränsdepressionen ej varit fullt så hög, utan 
uppskattar densamma till högst 300 m. Sin uppfattning af trädgrän- 
sernas forna högsta läge har HaAnsEn närmare sökt åskådliggöra genom 
en kartskiss, på hvilken han bl. a. utmärkt regio alpina under denna 
tid. Enligt min uppfattning hafva dock trädregionerna inom de svenska 
fjälltrakterna under detta skede, åtminstone i regel, icke nått så högt 
som 300 m. öfver deras nutida gränser. 
Huru den åtminstone skenbara motsättningen mellan de högre vär- 
dena i södra Norge och de lägre värdena i norra Sverige på trädgrän- 
sernas depression skall förklaras, måste lämnas åt framtida under- 
sökningar att afgöra. Påtagligen är den ej beroende af nivåförändrin- 
garnas olikformighet. Ej häller har jag i nu rådande, kända klimato- 
logiska förhållanden inom olika delar af Skandinavien kunnat finna några 
säkra hållpunkter för att förklara densamma. 
Ehuru noggranna systematiska undersökningar tarfvas, innan de högst 
liggande trädlämningarnas ålder kan närmare fastställas, synes dock redan 
nu deras ungefärliga samtidighet inom olika delar af våra tjälltrakter knap- 
past kunna betviflas, bl. a. på grund af deras i allt väsentligt likartade 
förekomstsätt på de olika, så vidt skilda lokalerna. Den omständigheten, 
att trädgränserna öfverallt i de skandinaviska fjälltrakterna samtidigt le- 
gat så betydligt högre än i nutiden, utvisar åter otvifvelaktigt, att orsaken 
till fenomenet måste sökas uti förändrade klimatförhållanden, åtminstone 
inom fjällområdena. Det är uppenbarligen icke möjligt, att, såsom dock 
många försökt, förklara alla dessa på så många skilda ställen i Skandi- 
navien och Finland gjorda fossila trädfynd högt ofvan de motsvarande 
nutida trädgränserna såsom beroende på dess nedgång genom tillfälliga 
orsaker, såsom brand, nedhuggning, afbetning af boskap m. m. Att 
sådana faktorer mångenstädes i närheten af de nuvarande trädgränserna 
förorsakat en mer eller mindre markerad >ecent tillbakagång af skogarna 
och lokalt gifvit dessa en begränsning uppåt, som ej är betingad af 
de nu rådande klimatförhållandena — allt detta är dock något helt annat 
än de fakta, som företrädesvis skildrats och diskuterats i det föregående. 
Också hafva de flesta forskare, som närmare behandlat detta problem, 
varit eniga om att anse de här afhandlade omständigheterna såsom be- 
vis för ändrade klimatförhållanden, beroende vare sig på landets höjning, 
allmänna förändringar i temperatur och nederbörd eller en samverkan 
mellan dessa faktorer. 
Med den kännedom, som man nu hunnit förvärfva i fråga om Skap- 
dinaviens nivåförändringar efter istiden, är det emellertid icke möjligt att 
förklara trädgränsernas nedgång enbar? genom landets upplyftning till 
större höjd och växtregionernas i samband därmed försiggående van- 
