OM TRÄDGRÄNSERNAS NEDGÅNG I DE SVENSKA FJÄLLTRAKTERNA. 153 
För Norges vidkommande har J. Rerstap t. o. m. ur trädgränsde- 
pressionen försökt att beräkna beloppet af den inträdda temperaturned- 
sättningen under sommarmånaderna och därvid kommit till nära nog 
samma siffror som G. ANDERSSON vid sin hasselundersökning, W. C. 
BRÖGGER! genom studiet af de postglaciala och nutida molluskfaunorna 
i Kristiania-trakten och N. EkxHorm? med stöd af astronomiska beräk 
ningar. Det förefaller mig dock föga sannolikt, att man f. n. på grund 
af trädregionernas förskjutning kan bilda sig en någorlunda tillförlitlig 
föreställning om temperaturförhållandena under tiden för deras högsta 
läge. Visserligen tyckes det framgå af de meteorologska iakttagelserna” 
från många norska bergstationer, att en rationell trädgränsdepression af den 
angifna storleken där bör motsvara ungefär en så stor temperaturnedsättning, 
som den ReEKstap beräknat — om de öfriga klimatiska förhållandena vore i 
alla afseenden alldeles lika de nu rådande (»ceteris paribus»>). Det torde 
emellertid vara tvifvelaktigt, om denna förutsättning varit förhanden un- 
der ifrågavarande skede. I hvarje fall kan den icke gärna hafva före- 
funnits under den tid, till hvilken både G. ANDERSSON Och REKSTaAD vilja för- 
lägga trädregionernas högsta läge, nämligen tiden för (resp. före enl. G. 
ANDERSSON) Litorinasänkningens maximum. På goda grunder måste man 
nämligen anse, att äfven andra meteorologiska faktorer än lufttem- 
peraturen varit underkastade växlingar under den postglaciala tiden. 
I främsta rummet gäller detta nederbörden, men sannolikt äfven vindför- 
hällandena m. m. Äfven dessa faktorer utöfva emellertid inflytande på 
såväl snögränsens som trädregionernas läge, och innan man lärt känna, 
i hvad mån dessa under ett visst skede varit identiska med eller skilt sig 
ifrån de nu rådande, torde det ej vara möjligt att på grund af konsta- 
terade förändringar i trädgränsernas förlopp ens tillnärmelsevis sluta sig 
till beloppet af motsvarande förändringar hos lufttemperaturen. Flera 
omständigheter angifva, att Littorinatidens förra del, till hvilken både 
G. ANDERSSON Och REKsrTaD just vilja hänföra trädregionernas högsta läge, 
varit utmärkt af ett i jämförelse med nutiden maritimt klimat med rikli- 
gare nederbörd än nu. Under förutsättning att luftens temperatur under 
sommarmånaderna ej samtidigt varit något högre än den nuvarande, borde 
emellertid af deznxa anledning såväl snögränsen som skogsgränsen sjunka. 
Detta ansåg också Bryrttt hafva varit förhållandet under hans atlantiska 
1 
W. C. BRÖGGER: Om de senglaciale og postglaciale nivaaforandringer i Kristiania- 
feltet. Norg. Geol. Und. N:o 31. 
? N. EKHOLM: Om klimatets ändringar i geologisk och historisk tid samt deras orsaker. 
Ymer 1899, häft 4. 
> Publicerade i Jahrb. des norweg. Meteorolog. Instituts af H. MOonHN. 
t A. BLYTT: Forsog til en Theorie om invandringen av Norges Flora under vexlende 
regnfulde og terre tider. Nyt. Magaz. f. Naturvidensk.-21. Christiania 1876. 
