104 : LITTERATUR. 
Arbetet sönderfaller i tvenne delar. Professor SoBELoFF behandlar först 
beståndens fröskörd, hvarefter FOMITZEFF redogör för en detaljundersökning 
af erhållet frö år 1904 från ett granbestånd i reviret Ochtenskoje. 
SOBELOFF lämnar först en historisk öfversikt öfver frågan och börjar med 
en rätt så skarp kritik öfver det sätt, hvarpå vetande i skogsfrågor tillkom- 
mit, särskildt förr. Orsaken härtill finner han ligga 1 de ofullkomliga iaktta- 
gelsemetoder, som fackmännen begagnat sig af. Först under de senaste 20 
—25 åren har skogsskötseln beträdt den rätta vägen, då dess utveckling ba- 
serar sig på exakta analytiska undersökningar. Många skogliga definitioner 
behärska emellertid ännu skogsskötseln, ehuru de från vetenskaplig synpunkt 
måste anses såsom ogrundade hypoteser. Till en sådan öppen fråga hör sko- 
gens — biologiskt sedt —: hufvudfunktion — dess fröproduktion. 
Visserligen hafva enskilda forskare och t. o. m. hela vetenskapliga in- 
stitut vid skilda tider skänkt frågan en viss uppmärksamhet, men då de ut- 
gått från strödda iakttagelser, har deras arbete blifvit ofruktbart. Frågans 
lösning är därför likaså aflägsen som förut. 
Förf. framhåller exempelvis de olika svar som lämnats på frågan, huru 
ofta fröåren återkomma, och att man faktiskt intet vet i den frågan. Han 
kritiserar också de mera sammanställda resultaten af Schwappach — Zeitschrift 
fur Forst- und Jagdwesen 1895 — för tiden 1874—1893 1 Preussen och af 
Wimmenaur: »Die Hauptergebnisse zehnjähriger forstlich-phänologischer Beob- 
achtungen in Deutschland fär den Zeitraum von 1885—1894». Felet med 
dessa sammanställningar har varit, att ingen hänsyn tagits till trädens ålder, 
markens och beståndens beskaffenhet. 
En annan och ny period i dessa undersökningar inleddes år 1895 ge- 
nom den ryska forskaren ÖGIEWSKY. I guvernementen Tschernigoff och Orel 
företog han systematiska undersökningar öfver storleken af tallfröskörden och 
dess periodiska återkommande och försökte sammanställa orsakssammanhanget 
mellan desamma och andra faktorer. Härigenom erhöll han genomsnittstal 
för antalet 1- och 2-åriga kottar per träd, men ignorerade frömängden. Där- 
emot påvisade han fröskördarnas direkta beroende på nederbördsmängden. 
Sedermera hafva flera ryssar upptagit frågan och på allehanda sätt sökt taga 
reda på den mängd frö, som bestånden kunna producera. Somliga hafva 
sökt lösa frågan genom utsättande af frömätare, andra genom att insamla kott 
från på olika grunder uttagna profträd. 
Härefter öfvergår förf. till att uppställa det mål, som fröstudierna böra 
hafva. Han framhåller, att frågan är mycket komplicerad, då den ej endast 
beror på trädets individuella egenskaper, utan äfven på ökologiska och sociala 
faktorer, hvilka inverka på de fröskördar, som kunna erhållas ur skogen. I 
afseende härpå vill förf. endast — ensidigt nog — betrakta frågan ur bestån- 
dens synpunkt, d. v. s. fröskörden såsom en skoglig grundegenskap hos be- 
stånden. Särskildt intresserar han sig för, huru mycket grobart frö en hektar 
'skog kan under vissa förutsättningar lämna. Han anser emellertid, att fröpro- 
blemet sönderfaller i 4 delar, som böra undersökas: 
1. Bestämning af storleken af fröskörden. 
2. Undersökning öfver huru ofta fröåren återkomma. 
3. Utredning af de inre och yttre faktorer, som bestämma fröskördar- 
nas storlek och fröårens uppträdande. 
